A KÖIPAR. 189 



3. A sárospataki regi h'achjil malonikó'-bdiijiabiriokossáij sárospataki 

 durvább lyukacsos hyclroquarzitból állított ki 8 db egész követ 0,95 — 1,00 

 méter átmérővel. 



4. Horn Berthold. Újbányán (Bars-m.), az ismert vörös hydroquar- 

 zitos quarztracbytból küldött be egy pár 0,94 méter átmérőjű egy-egy da- 

 rabból álló malomkövet. 



5. Majerszky István és Társa, geletneki trachyt malomkőgyára Bars- 

 Geletneken. Ugj^ancsak az előbb emliíett vörös hydroquarzitos quarz- 

 tracbytból láttunk 7 drb egész darabból álló malomköveket 1 — 1,10 méter 

 átmérővel ; azonkívül egy sóőrlőt és egy kisebb vályút. 



6. ScHWARTz, Behrle és Társa kárpáti kőbánya és malomkő-gyártó- 

 társaság, Garam-Szent-Kereszt (Bars-m.). Ezen czég a malomköveket édes- 

 vízi quarz-hól készíti, mely Lutílláról és a Körmöcske felett lévő I. számú 

 akna kőzetéből származik. A malomköveket franczia módra állítják össze 

 egyes válogatott darabokból, és a kiállító czeg be is mutatta a malomkő 

 ezen készítésmódjának különbö/ő stádiumait, kezdve a kőfejtőből kikerülő 

 nyers kőtömbtől egészen a pontosan kidolgozott ékalakú malomkő alkat- 

 részig. Összesen 8 darab franczia követ láttunk 1 — 1,50 méter átmérő- 

 vel ; két kisebb sóőrlő pedig vörös geletneki hydroquarzitos tracbytból 

 való volt. 



7. Eedlich, Ohrenstein es Spitzer, újvidéki édesvízi quarz malomkő- 

 gyár. Ezen czég azt a kitűnő édesvízi quarzot, melyet újvidéki gyárában 

 feldolgoztíit, nyers állapotban Szerbiából hozatja, hol az Duble es Orlowatz 

 községek között előfordul. A kövek franczia módra vannak összerakva és 

 1 — 1,80 méter átmérőjűek, és úgy liszt, mint czementörlésre alkalmasak. 



Dacit, andesit, dolerit és basáit. 



1. A cJcissebesi ^^gránitn- (?) bányák^) részvénytársasága. 

 (Budapesten.) E társaság a már említett zsidóvári (quarz-tracbyt) és 

 nyitrai (gránit) bányákon kívül fősúlyt fektet a kissebesi dacit-hányái- 

 nak müvelésére. E bányák kőzete kiváló jó minőségű és valóságos pro- 

 totypja a dacitoknak s mint ilyen hazánknak úgyszólván specialitása. 

 Nem érthető ennélfogva, hogy az említett czég ezen a kőzetet tényleg meg- 

 illető, de még azonfelül igen jó hangzású nevet következetesen és minden 

 elfogadható ok nélkül mellőzi és helyette a «gránit») elnevezést alkalmazza. 

 Erre a jó kissebesi dacit-na,k nézetünk szerint szüksége nincsen. 



A bányászati pavillonban a kissebesi bányák szép nagy photographiák 

 által voltak illustrálva, egy vázlatban pedig be van mutatva egy a bányák- 

 ban követett lépcsőzetes fejtési mód, melyet erre a czélra Ohrenstein & Koppel 

 dolgoztak ki. 



A csarnok előtti téren e bányák termékeit látjuk kiállítva különböző 



