106 SCHAFARZIK FERENCZ : 



1. Mezőhegyes m. k. ménesbirtoknak részletes földtani térképe: 

 1 : 25000. 2. Puszta-Szt-Lörincz környékének talajtérképe : 1 : 25000. 

 3. A debreczeni m. k. gazdasági tanintézet pallagi földbirtokának talajtér- 

 képe: 1:140.4. Atnézetes talajtérkép Halastól Battonyáig; mind a négy 

 Inkey BÉLÁ-tól, továbbá 5. Szeged környékének talajtérképe : 1 : 25000. 

 6. Magyar-Ovár környékének talajtérképe : 1 : 25000. 7. A nagy magyar 

 Alföld székes talajainak elterjedése és végre 8. a kis-szállási, a horgosi és a 

 puszta-tarótházi uradalmak részletes talajtérképei, ez utóbbiak Treitz 

 PÉTER-töl. Végre láthatók voltak az ország különböző vidékeiről összegyűj- 

 tött talaj szelvények, a melyek a kiállítás kartográfiai részét tanulságosan 

 kiegészítették. A kiállítás főzömét a talajok mechanikai elemzésének bemu- 

 tatása képezte. A talajok iszapolás és szitálás utján a szemfinomság szerint 

 tízféle részre bonthatók szét, a melyek közül az I. a legfinomabb lebegő 

 agyagot, a X. pedig a 2 mm átmérőjű szemnagj'ságú darát jelzi. Ugy szintén 

 ki voltak téve a ScHEiBUSR-féle és a BERNARD-féle szénsavmérő készülé- 

 kek, a vizfelszívárgás bemutatására szolgáló készülék és végre különböző 

 földfúrók. 



Adda Kálmán geológus két dűlt szekrényben 40 db. kőzetet ép, megtáma- 

 dott, mállott, széjjelhullott és talajjá átalakult állapotban állított ki ; Kale- 

 csiNszKY Sándor vegyész pedig összeállította a gazdasági iparban fölhasznál- 

 ható magyarországi közönséges agyagokat és a gyakrabban előforduló talaj- 

 javító kőzeteket (mészkő, dolomit, gipsz, földpátdara). 



A m. kir. selmeczi erdészeti akadémia szintén állított ki talajtani 

 tárgyakat, a mennyire azok az előadásokhoz szükségesek. A fontosabb talaj - 

 alkotó sók, ásványok és kőzeteknek egy gyűjteménye ugyanis arra tanít 

 bennünket, hogy miből lesz a talaj. E mellett azután különböző diluviális és 

 alluviális talajok voltak bemutatva és egyúttal azoknak vizf elszivárgás! 

 képességök is szemlélhetővé volt téve. 



Egészen speciális czélt szolgáltak azok a talajtani vizsgálatok, melyeket 

 a m. k. fökhnivelésügiii miniszter ium kebelébe tartozó Itorászati és phijl- 

 lo.rera-ügy osztály országszerte végeztetett nevezetesebb szőlővidékeink tala- 

 jának pontosabb megismertetése czéljából. A szükséges vizsgálattal és a talaj- 

 begyűjtésekkel BöcKH Hugó és Kiss Ernő voltak megbízva, akik rövid idő alatt 

 az alább következő borvidékeinkről állították egybe az adatokat s a talajszel- 

 vényeket. Ahengeralaku üvegekben elhelyezett talaj profilok gyűjteményében 

 képviselve voltak: 1. Pozsony és környéke. 2. Pécsi borvidék. 3. Balatonmel- 

 léki borvidék. 4. Esztergom vidéke. 5. Nagy-Maros környéke. 0. Budapest 

 és környéke. 7. Tokajhegyalja. Minőségre nézve megkülönböztették: 1. a 

 nem meszes (homok, agyag, nyirok) ós 2. a meszes (márga, lösz) talajokat. 

 A talajszelvények két méternyi mél3'ségre vonatkoztak. 



Végre örömmel constatálhatjuk, hogy a millenniumi kiállítás alkal- 

 mával a magánuradalmak is állítottak ki talajszelvényeket és talajanalysi- 



