SCHAFARZIK FERENCZ : TUDOMÁNYOS SEGÉDESZKÖZÖK. 199 



VIL 

 Tudományos segédeszközök. 



Dr, ScHAFARZIK FERENCZ-töl. 



1. Térképek. 



Ismertetésünket legczélszerübben a térképekkel kezdhetjük meg, ide 

 értve nemcsak a geológiaiakat, hanem a topographiaiakat és egynémely más 

 rokontárgyút is. A jó topographiai alap a geológiai felvételre nézve «con- 

 ditio sine qua nono, a mely nélkül az utóbbi jóformán el sem képzelhető. 

 Ausztria-Magyarországon a OS. és kir. katonai földrajzi intézet 

 az, mely úgy a hadsereget, mint pedig a szakköröket térképekkel ellátja. 

 Ez intézetnek gazdag kiállítása a cs. és kir. hadsereg pavillonjábau magas 

 fejlettsége a régi hírnevéhez méltó volt. Nem lehet czélunk a különböző 

 méretű térképlapoknak, valamint a térképezés módját ábrázoló mintáknak 

 részletes felsorolása, hanem különösen a Magas Tátrában végzett magas- 

 ságmeghatározásokat és térképfelvételeket, valamint e hegységről felvett 

 kifogástalan szépségű panoramatikus képeket óhajtjuk ezen alkalommal 

 különösen kiemelni. 



Hogy mennyire áll ez intézet a technika magas niveauján, bizonyít- 

 ják a bemutatott geológiai színezéssel ellátott kőnyomatú lapok is, melyek 

 közül az egyik Stur D.-töl Bécs környékének ujabb geológiai felvételét, a. 

 másik TELLER-töl a juliai alpeseket és végre Frech- tői a karniai alpeseket,. 

 valamint a szomszédos gailthali és velenczei hegyeket ábrázolja. Mesteri 

 kivitelű mind a három. 



A szomszédos CS. és kir. haditeng erészet kiállításában főleg 

 az adriai tenger mélységeit ábrázoló tengeri térkép volt az, mely a geoló- 

 gusnak leginkább szemébe ötlött. Világosan láthattuk ezen számos, újabb 

 mélységmérésen alapuló térképen, hogy az Adria feneke ENy-felé egyre 

 sekélyebb lesz s mintegy természetes folytatását képezi az olaszországi lom- 

 bard alföldnek, míg DK-i irányban haladva, a nagyobb mélységek felé 

 jutunk, melyek az albán partoktól Ny-ra az 1000, még tovább a joniai 

 tenger felé pedig már a 3000 métert is meghaladják. Ez azon sülyedési 

 terület, a melynek időnkénti süppedése a leghevesebb földrengések ke- 

 letkezésére szolgáltatja az alkalmat. így utoljára azon rettenetes földrengés 

 is, mely 1893. január hó 31-én bekövetkezett fölökéseivel Zante szigetét 

 pusztította, a megejtett seismologiai vizsgálatok szerint, innen vette 

 kiindulását. 



