200 SCHAFARZIK FERENCZ : 



Dicséret illeti azon széj^ domborművű térképet is, melyet a magyar 

 korona országairól 1 : 600.000 méretben Kogutowicz és Taksa m. földrajzi 

 intézetében Slawkowszky Vilmos cs. és kir. nyűg. kapitány készitett. E tér- 

 kép, mely a közoktatásügyi csarnok főbejáratánál volt fölállítva, kb. 14-szer 

 magasabban alkotott hegységeivel igen plastikusan vette ki magát és 

 pompás képet nyújtott kárpátövezte hazánkról. 



Visszamenve a kiállítási terület É-i részébe, a meteorológiai pavil- 

 lon-han találjuk Magyarország esőzési térképét, melyet az 1871 — 1895. 

 évi észleletek alapján a m. orvosok és természetvizsgálók vándorgyűlése 

 központi bizottságának megbízásából Raum Oszkár, az országos meteoroló- 

 giai és földmágnesi intézet assistense készített 1896-ban. Felette fontos 

 dolog, hogy az ország csapadékviszonyairól lehető legpontosabban tájékozva 

 legyünk, a mennyiben ez képezi hydrologiai tanulmányozásaink hasisát. 

 Érdekes ezen új esözési térképnekScHENZL Guidó 1885-iki hydrographiai 

 térképével való összehasonlítása. Az új térkép a Mármarosban (1400 mm), 

 Biharban (1200 mm) több, a Retyezátban ellenben kevesebb (900 mm) 

 évenkinti esőt mutat ki, mint Schenzl térképe. Feltűnő, hogy az új tér- 

 képen a Magas-Tátra csak 600 — 700 mm esőzéssel szerepel, míg Schenzl 

 térképén 900 — 1000 mm volt kimutatva. A nagy Fátra ellenben most 

 is 1000 mm-ig felérő esőzéssel szerepel. Budapest körül a környező alfölddel 

 (500 mm) szemben valamivel többet (600 mm-t) mutat ki az uj tér- 

 kép. Legnagyobb, úgy mint ezt eddig is tudtuk, az esőzés (:2000 — 2500mm) 

 Fiume körül és a horvát partvidéken. 



Az esözési statistikának ilyen módon való kimutatását a vizépitészet 

 pavillonjában a gyakorlatba láthattuk átültetve, itt mindenekelőtt egy 

 kisebb méretű domborművű terkéjDet találtunk, a melyen fokozatosan söté- 

 tebb színezéssel az évi csapadék eloszlása a m. állam területen az 1881 — 

 1891-ig terjedő 10 év átlaga szerint volt feltüntetve, a mi nagyjából az 

 imént említett meteorológiai intézeti térkéj^pel összevágott. Ennél azonban 

 még érdekesebb részlettérkéi)ek voltak a következők : 



1. Az 1887 — 88-diki téli (decz. — ápr.) csapadék 



2. Az 1894 — 95-diki téh (decz. — ápr.) csapadék 



3. Az 1888-diki évi tavaszi (márcz. — ápr.) eső 



4. Az 1895-diki évi tavaszi (márcz — ápr.) eső eloszlása Magyarországon 

 és a keletkezett árvíz magassága, a melyeken e két jelenségnek egymással 

 való összefüggése kézzelfogható módon demonstrálva volt. 



A budapesti kir. íud.-egyetem földrajzi semináriuma, mely dr. Lóczy 

 Lajos tanár vezetése alatt áll, szintén állított ki több ide vágó tárgyat, 

 még pedig 1. A Balaton hegy- és vízrajzi térképét 1 : 125.000 mértékben 

 RuMPF Frigyes t6\;'il.Arad vármegneovograiAnai térképet barna sumirozás- 

 sal 1 : 125.000 Papp KÁROLY-tól és 3. Tihaiiij domborművű térképét, melyet 

 Zelovich Kornél és saját tachymeteres felvételei alapján Cs. Cholnoky Jenő 



