U2 SCHAFAAZm FKRENCZ : 



szelvény, mely nem csak a bányászati föpavillon, hanem az egyes külön kiállí- 

 tások egyik fénypontját képezték. Minden egyes speciális kiállításnál a geo- 

 lógiai térkép és geol. átmetszetek képeztek a kiindulási pontot, a melyhez 

 azután a közetek, érezek és egyebek csatlakoztak. Ezekről azonban szintén 

 történt már megemlítés ezen ismertetés első fejezetében, úgy, hogy mi e soro- 

 zatot még csak azon térképekkel óhajtjuk kiegészíteni, melyek nem bányá- 

 szati, hanem egyéb viszonyok illustrálására készültek. 



Ilyenek a magyar államnak a vizépitészeti pavillonban, az orsz. viz- 

 épitészeti és talajjavító hivatal vízrajzi osztály á-ió\ kiállí- 

 tott ((átnézetes hydrologiai és geológiai térképen, valamint ugyanennek egy 

 másik domborművű példánya. A geológiai adatok jól ismert képet tárnak 

 elénk, a mennyiben részint Hauer Ferencz átnézetes térképéről, részint 

 a m. k. földtani intézet részletes térképeiről vétettek át. Űj azonban 

 hazánkra vonatkozólag e térképen a közeteknek Belgrand módszere szerint 

 a vízáteresztő képességök szerinti csoportosítása és színezése. 



Az egyszerű színnel befestett területek a vizet át nem bocsátó talajt 

 jelentik (plutoi és vulkáni kőzetek, kötöttebb tufák, kristályos palák, agyag- 

 pala, quarzit, agyag, agyagmárga, agyagos lösz, homokos agyag stb.) 

 A színes alapon vonalzott területek a vizet félig átbocsátó kőzetekből álla- 

 nak (lazább tufák, palás homokkövek, tömör mészkő, meszmárga, agyagos 

 homok, homokos lösz stb.); a fehér alapon színesen vonalzott térségek ellen- 

 ben a vizet átbocsátó talajt jelzik (futóhomok, kavics, homok, dolinás repe- 

 dezett mészsziklák, dolomit stb.) 



E térképen azonnal szembeötlők a kezdet nehézségei, különösen pedig 

 azon körülmény, hogy több közetfaj szereplése a víz behatolása tekintetéből 

 félre lett ismerve. Nevezetesen az í. csoport kőzetei igényelnek erosebb reduc- 

 tiót. A plutoi és vulkáni kőzetek, tufák, kristályos palák, quarzitok ugyanis 

 olyan közetek, melyek ha tömör anyaguknál nem is, de rendesen hasadékos 

 voltuk miatt mégis nagyobb fokban képesek a légköri csapadékokat magukba 

 felvenni és források képződésére alkalmat szolgáltatni. Hisz ha ez nem 

 volna így, akkor a kristályos palákból iílló hegységeink tényleg olyanok vol- 

 nának, mint a minőnek a szóban forgó térképen pl. a Retyezál és kör- 

 nyéke fel van tüntetve t. i. vizet át nem eresztőknek, a mely viszonyok közt 

 az egész hegységnek kietlennek, vízszegénynek kellene lenni, míg esőzések 

 alkalmával a víz torrentokban sietne lefelé ; holott a dolog ennek éppen ellen- 

 kezője, a mennyiben ezen és hasonló alkotású hegységeink még legmaga- 

 sabb régióiban is minden árokban gazdag vizszivárgást találunk. Éppen úgy 

 nem állíthatjuk a trachythegységeinkről sem, hogy forrásvíz nélkül szűköl- 

 ködnének. Mind ez említett közetek tehát előnyösebben a Il-ik csoportba 

 lettek volna sorolhatók, a mi már egymagában is a térképnek előnyére 

 vált volna. 



E tekintetben sokkal czélirányosabban oldotta meg Szontagh Tamás 



