TUDOMÁNYOS SEGÉDESZKÖZÖK. 203 



dr. osztálygeologiis a feladatát, a midÖD a mezőgazdasági csarnokban, a m. 

 k. földtani intézet kiállítása keretében a « Tisza folyamterületének vízeresztö 

 es vizrekesztö kőzeteiről » a m. kir. vízrajzi osztály megbízásából egy térképet 

 állított össze. Mérete 1 : í)0<).000. Ezen a tableaun az imént kifogásolt köze- 

 tek már mind a feltételesen (félig) vizetátbocsátó közetek csojiortjába vannak 

 sorolva. Ezeken kívül nála is meg van a vizet átbocsátó (vizet eresztő) és 

 vizet át nem bocsátó (vizet rekesztő) közetek csoportja. Szontagh e csopor- 

 tosításnak «a magyar kir. földtani intézet és ennek kiállítási tárgyain 

 (Budapest, 18'.)0.) czímü füzet 04- és í)5-ik oldalán rövid magyarázatát 

 is adja. 



Nem rekesztbetjük be ezen a millenniumi kiállításban látbató volt 

 geológiai és rokon térképek ismertetését anélkül, hogy azon körülményre 

 rá ne utaljunk, miszerint a bányászaton, az agronomián és hydrologián 

 kívül már az erdészet is kezdi a talaj geológiai alkotását tüzetesebben figye- 

 lembe venni. Erről tanúskodik legalább azon domború kivitelű 1 : 1 2.500 

 méretű geológiai térkép, melyet a beszterczebányai m. kir. erdöigazgatóság 

 kerületéhez tartozó Rezsöparti m. kir. erdögondnokság készített es az 

 erdészeti pavillonbau bemutatott. Ez mindenesetre az egyedüli helyes 

 eljárás az erdőtalajok képződésének kimagyarázására és tanulmányozására. 



ügy szintén elismerés illeti Bars vármegyét, mely a kiállítás 

 alkalmából a bécsi földtani intézet adatai nyomán megszerkesztette megyéje 

 közönsége számára a megye geológiai térképét, mely 1 : r^ő.OOO méretben 

 készült és tokba helyezve a bányászati pavillon galleríáján volt közszem- 

 lére kitéve. 



2. Közoktatásügyi felszerelés. 



A közoktatásügyi geológiai tárgyú kiállítás egészben véve szerény 

 keretekben mozgott, a mennyiben a különböző rangú közoktatásügyi intéz- 

 ményeink túlnyomólag csak egy-egy kiállító által voltak képviselve. Kétsé- 

 get nem szenved, hogy mindaz, a mit e tekintetben láttunk, igen szép és 

 jeles volt, de azért szívesen vettük volna, hogy ha tanféríiaink nagyobb 

 számmal jelentkeznek, a mennyiben így hazánkban az ásványtani és geoló- 

 giai ismeretek középniveaujára is következtetést vonhattunk volna. 



Főiskoláink közül legelőször megemlítem a m. kir. tud. egyetemet es 

 a kir. JózHef-mne(j 11 etemet, a mely két intézet részéről dr. Lóczy Lajos, az 

 egyetemen a földrajz, a műegyetemen a geológia tanára, mutatta be műkö- 

 dését, valamint taneszközeinek egy részét. Kiállított irodalmi működéséből 

 látjuk, hogy Lóczy egyike a legtermékenyebb geológiai es geográfiai Íróink- 

 nak. A chínai birodalom természeti viszonyai, a gróf Széchenyi Béla kelet- 

 ázsiai munkájának harmadik, geológiai részének vaskos kötetei, a Magyar- 

 országra, különösen Arad vármegyére vonatkozó különböző geológiai érteke- 



