TÜUOMÁNYOS SEGÉDESZKÖZÖK. 207 



auitek részint pontusiak, részint levanteiek voltak, Radmanyest, Kup, 

 Tihany, Fonyód, Kenése és Kurd lelethelyekröl. 



A horvát főiskola kiállítása utáu legczélszerübben a bosnyák országos 

 múzeum tárgyaira térhetünk át. A bosnyák paviilou változatos tárgyai- 

 val, 8 különösen bányászati iparával * kellemesen lepte meg a látogatót. 

 Amaz országban, hol még 18 év előtt önkény, élet- és vagyonbizonytalanság 

 uralkodott, ma már rendszeres bányamívelest es részben kohászatot is talá- 

 lunk. Sőt mi több, fővárosában, Szarajevóban már egy országos múzeum is 

 létezik, mely a természettudományok egyéb ágai mellett az ásványtanit és 

 geológiait is miveli és megfelelő gyűjteményeket szervez. A kiállított ásvány- 

 sorozat, mely Bosznia ásványos kincseire nézve bizonyos mertékben tájéko- 

 zást nyújt, a következő volt : Aiiripigmeiit és realgár (Hrmza-Kresevo), anti' 

 monit {CemernicíL-F ojnica.) , gale)iit (Kvarac-Srebrenica, Adamusa-Prijedor és 

 Litica-Stari- Majdan), metacinnabarit (Cemernica-Fojnica), cinna barit 

 (Sec planina-Fojnica), chalkopyrü (Sinjako-V. Vakuf), pyrit, aranytartalmü 

 fBakovici-Fojnica), pyrit, apró -^^^^ (Oberska rupa-Kresevo), boulangerit 

 (Vitlovice-Srebrenica), tetraédrit (Bistrica G. Yakuf, Kostajnica-Kresevo), 

 kősó és sós agyag (D. Tuzla), qiiarz (Gradina- és SaseSrebrenica), vörös 

 vaskő (Ljubina planina-Kojnica, Brisevo-Stari Majdan, Borovica-Vares, 

 Przici-Vares, Vranjkovce- Vares), chromit (Dubostica-Vares), pyrolusit 

 (Bistrica-G. -Vakuf, Vranjkovce- Vares), manganércz (Ivanjska-Banjaluka, 

 Ljubina planina-Konjica, Cevljanovic-Vogosca, Siujako-V.-Vakuf), barna- 

 vasércz (Barica-Fojnica), psilomelan (Vranjkovce- Vares), calcit, rostos 

 (Camluk-Jezero), ^ntemíVdolomit (Seliste-Zepce), magaesit (Bjeliklanci- 

 Zepce), jíírtírasM (Sinjako-V.-Vakuf, Barica- es Gvozdjani-Fojnica, Litica- 

 Stari-Majdan), ara^om'í (Zec planina-Fojnica), aziiritéa malachit (Sinjako-V. 

 Vakuf), asbest (Halilovci-Sanskimost), sepiolit -tajték (Branesci-Prnjavor), 

 talkpala (Kovacevac-Jezero), baryt, azurit és malachit (Kostajnica-Kresevo), 

 baryt, vaskos (Zec planina-Fojnica), anglesit, galenit üregében (Adamusa- 

 Prijedor), gipsz rostos (Trabar-Petrovac). 



Külön szekrényben Boszniának némely fontosabb, tömeges kőzete is 

 látható volt. Többi között a következők: grá)iit (Kobas-Prnjavor), quarz- 

 porphyr {Zec planina-Fojnica). diorit (Jablanica-Konjica), diabas (Sinjako- 

 V. Vakuf), melaphyr{V£íreB), ^a65ro(Dubostica- Visegrád). /iia//íi^(Dubostica), 

 szerpentin (Dubostica, Maglaj), trachyt (Maglaj, Sase-Srebrenica), dacit 

 (Ljubovija-Srebrenica), andesit (Han Begov-Zepce). 



Az ásványokon és a kőzeteken kívül végre egy 26 darabból álló kövü- 

 letsorozat a Hauek FERENcz-töl** leirt Han Bidog-i léazhen pedig a haliluci 



* Már az első fejezetben ismertetve volt. 

 ** F. V. Hauer : Die Cephalopoden des bosn. Muachelkalkes von Han Bulog bei 

 Sarajevo. — Denkschriften der kk. Akad. der Wiss. Wien, 1887. Bd. lAV. 



F. V. Hauer : Beitr. zur Kenutniss der Cephalopoden a. d. Trias von Bosnien. 



