208 SCHAFARZIK FERENCZ 



felső kagylómészfaunából való volt, a melynek alakjai az idézett érte- 

 kezések nyomáu elegge ismeretesek. 



Áttérve a középiskolák ásvány-földtani felszerelésére, mindenekelőtt 

 Themák Ede, temesvári állami főreáliskolai tanár ásvány- és kőzetgyüjtemé- 

 nyét kell felemlítenem, a melyet a m. kir. vallás- és közolctutásügyi minis- 

 terium megbízásából a közoktatásügyi csarnokban a középiskolai természet- 

 rajzi normál gyűjteményben állított ki. Ezen Dana rendszere szerint ren- 

 dezett gyűjtemény, beleértve némely egyszerű közetet is, 224 váloga- 

 tott és teljes formátumú darabot foglal magában, s dicséret illeti a 

 kiállítót, hogy gyűjteményébe, a mennyire csak lehetett, magyar szárma- 

 zású ásványokat vett. Egy hét lapra terjedő jegyzék szolgál ezen normál 

 ásván3'gyűjteményhez áttekintésül, a melyhez informátiónk szerint hason- 

 lók, Themák tanárnál Temesvárott eladásra is készletben vannak. 



Asványgyűjteménye mellett még egy 42 dbból álló kőzet- és egy 35 

 dbból álló kövületgyűjteményt állított ki Themák, mely azonban hiányossága 

 miatt itt számításba alig jöhet, s talán helyén való ezen alkalommal ráutalni 

 arra, hogy a in. kir. földtani intézet már régibb idő óta a hazai 

 középiskoláknak honi közetekből rendszeres petrographiai gyűjteményeket 

 állít össze. Legújabb, 120 darabból álló és egy magyarázó catalogussal ellá- 

 tott ilynemű mintagyűjteménye úgy a bányászati, mint a mezőgazdasági 

 pavillonban volt látható egy-egy szekrényben. 



Egy másik ásványgyűjteményt is láttunk a közoktatásügyi csarnokban, 

 még pedig a középiskolai (docalisw gyűjteményei (Felföld, Alföld, Tengerpart) 

 között. E gyűjtemény czelja nem annjára a rendszeres tanítás, hanem inkább 

 a felvidéknek ásványos kincseinek a bemutatása, a mit a collectio szorgalmas 

 összeállítója. Vitális István, ev. fögymnáziumi tanár Selmeczbányán, a jól 

 megválasztott s tulnyomólag nagyobb dimesniójú díszdarabokkal teljesen 

 el is ért. A 00 darabból álló sorozat több mint fele részben selmeczi, 

 vihnyei, béla- és hodrusbányai előfordulást foglal magában ; képviselve van 

 továbbá Gömör-m. (Aggtelek, Dobsina, Rákos) és hazánk ÉK-i része (Be- 

 regszász, Felsőbánya, Kapnik és Szlatina). 



Hasonló czélra törekedett a magyarországi Kárpát- Egy esilletiB, 

 midőn a földmívelésügyi csarnokban levő nagy fülkéjében több üveges szek- 

 rényben a magas Tátra, a szepes-gömöri Erczhegység, a bélai mészhavasok 

 és a Tokaj -Hegyalj a ásványait és kőzeteit állította ki. 



S ugyan e helyen felemlíthetjük, hogy a fentebb elősorolt barsmegyei 

 geológiai térképhez magyarázatul szolgáló, két üveges szekrényben elhe- 

 lyezett, mintegy 200 darabból álló, jól meghatározott petrographiai gyűjte- 

 mény, mely a bányászati pavillon galleriáján volt látható, Teschler György, 

 körmöczi áll. főreáliskolai tanár gondos gyűjtését képezte. 



I. Neue Funde a. d. Muschelkalke von Han Eulog bei Sarajevo. U. o. LIX. 1892. 



II. Kaiitiliden und Ammoniten mit ceratitischeu Lobén a. d. Miischelkalk von 

 Haliluci b. Sarajevo. — U. o. LXIU. 1896. 



