A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ÉS GEOLÓGIAI CONGRESSÜS 1896. 213 



A XII. sz. fúrólyukban a 71) méterben kezdődik a 760 m-es széntelep. 



A XíV. fúrólyukban végre 110 m mélységben ugyanazt az eocaenkorű 

 telepet 10,30 m vastagságban batolták át. 



Kitetszik már ezen adatokból is. hogy egészen eltekintve az I. fúró- 

 lyukban constatált felső oligocaen szenteleptől, az eddig egy ki). 20 km'-^-nyi 

 területen kimutatott eocaentelep egy óriási szénmennyiseget képvisel. Csak 

 10 m-rel is számítva az átlagos vastagságot, 2000 millió métermázsa 

 szenet kapunk. Tekintve továbbá, hogy a szén sötétfekete színű, kagylós 

 törésű, tiszta és palamentes és 5400 caloriáju, valamint hogy a telep nem 

 is fekszik olyan mélyen a föld színe alatt, könnyen belátható, hogy ezen 

 vidék már a közeljövőben hivatva lesz nemcsak a főváros, hanem az ország 

 közép es nj'Ugati részének piaczán is jelentékeny szerepet játszani. 



Első eset ez, hogy hazánkban egy a felszínre ki nem búvó széntelepet 

 fúrással fedeztek fel, még pedig az előttünk fekvő adatok tanúsága szerint 

 nem is közönséges dimensiókkal. Annál rosszabbul esik tehát constatálnunk, 

 hogy azon férfiú, ki a kutatást a helyes mederbe terelte, Herz Zsigmond úr 

 előadásában egy árva szóval felemlítve nincsen. Tudtunkkal Telegdi Roth 

 Lajos m. kir. fögeologus es főbányatanácsos úr volt az, kinek szakavatott 

 tanácsát a fentemlített kutató társaság 1805 őszén oly fényes eredméuynyel 

 igénybe vette, a mit ezen a helyen a történeti hűség megóvása végett külö- 

 nösen feljegyezni óhajtottunk. 



4. Dr. ScHAFARziK Ferencz (Budapest): ((Magyarország fontosabb 

 építőköveiről.^) Rövid történeti bevezetés után előadó hivatalos adatok alapján 

 Budapest fő- és székvárosa, valamint az ország többi nagyobb városainak 

 építőköveit ismerteti. Ezek között főszerepet játszanak az ország különböző 

 részeiben előforduló trachytok, az eocaen és miocaen durvameszek, negyed- 

 kori édesvízi meszek, eocaen és oligocaen homokkövek stb. Diszkövekül 

 egyebeken kívül főleg a Piszkevidéki vörös liasmárványok szolgálnak; 

 import útján pedig főképen felső-ausztriai és bajor gránitokat, valamint 

 isztriai karsztmeszeket kapunk. Malomkőgyártásra a hegyaljai és bars- 

 megyei hydroquarzitok szolgálnak, úgyszintén a budavidéki szarúkőbrecciák, 

 melyek mind kiváló jóságuk miatt hazánk határain tul is keresett czikket 

 képeznek. 



Végül felemlíti előadó, hogy Budapesten ez idő szerint két intézet is 

 van, mely az országban található nyers kőzetanyagokkal foglalkozik. Ezek- 

 nek egyike a m. kiv. földtani-intézet, mely lehetőleg minden vala- 

 mire valóközetfajtgeologiailag és petrographiailag meghatároz és megfelelő 

 példányokban gyűjteményeiben kiállít; másika a m. hir. József-míi- 

 egyetem. műszaki mechanikai laboratóriumával kapcsolatos kísérleti 

 állomás, mely a természetes épitő köveket, mielőtt alkalmazásba vétetnének,- 

 esetröl-esetre szilárdságukra és fagymentességükre nézve alaposan kipróbálja. 



