214 SCHAFARZIK FERENCZ 



5. BöcKH János és Gesell Sándor (Budapest): a A magyar korona 

 országai területén mivelésben és feltárásfélben lévő nemes- fém, érez, vaskő, 

 kősó és egyéb értékesíthető ásványok előfordulási helyei.^ A m. kir. bánya- 

 kapitányságoktól nyert hivatalos adatok nyomán az alapúi szolgáló 

 1 : 900.000 méretű, illetve a kinyomatott előadás szövegéhez mellékelt, felé- 

 nyire reducált (1 : 1.800.000) térképen különböző színekkel, illetve vonalo- 

 zással, mindenekelőtt a bányakapitánysági kerületek vannak feltüntetve, 

 azokon belül pedig különböző jelekkel az érezek és egyéb hasznosítható 

 ásványok lelethelyei, még pedig a következők : Arany, ezüst, arany-ezüst, 

 arany-ezüst- ólom, réz, réz-ólom, vaskő, mangán, cbromvasércz, vaskó vand, 

 kobalt, ólom, ólom-réz-vas, antimon, gálma, kén, higany, nemes opál, 

 kősó, timsó, petróleum-aszfalt, földgyanta-lignit, kőszén, barnaszén és 

 lignit. 



Legsűrűbben találjuk e jeleket a selmecz-körmöczi trachythegységben 

 (arany, ezüst), a gömöri Erczhegységben (vas, réz), a Cserhát-Bükk környé- 

 kén (barnaszén), a Vihorlat-Gutinban (vas, aranyos ezüst), az erdélyi 

 Erczhegységben (arany), Mármarosban és Erdélyben (elszórtan kősó), a 

 Zsilvölgyben (barnaszén), a Pojána Ruszkában (vas), Krassó- Szörény 

 megyében (vas, kőszén, barnaszén), a jjécsi hegységben (kőszén), Horvát- 

 országban az Ivancsicza hegységben (barnaszén), a Petrova Gora és a Zriny 

 hegységekben (vas, réz, barnaszén). 



örömmel vesszük a magyar bányatermények ezen első graphikus 

 átnézeti térképét, nemcsak mivel szakirodalmunkban hézagpótló, hanem 

 azért is, mivel hivatva van számos idovágó kérdésben a szakközönségnek 

 gyors tájékozódást nyújtani. 



6. SzELLEMY Géza (Nagybánya): « Vihorlat- Gutin trachyt- hegység ércz- 

 íeíepei.)) A bevezetésből kivesszük,hogy a Vihorlat- Gutin trachytjai a következő 

 tagokból állanak : 1. Orthoklas-quarztrachyt; üde állapotban nem fordul elő, 

 zöldköves módosulatban a nagybánj^ai Fag^'gyás és Kereszthegyen, rhyolitho- 

 sodva Felsőbányán a Középhegyen. Ebben fordul elő az érczerek legna- 

 gyobb része. 2. Dacit, zöldköves módosulatban, alárendelt ércztartalommal. 

 3. Amphibol-augit-andesit, zöldkőmódosulatai érczimpraegnatióval. 4. Py- 

 roxen-andesit, hyperysthen és augit tartalommal. A három utóbbit nagy 

 kiterjedésű brecciás conglom érátok és tufák kisérik. A basaltnak előfordulása 

 ellenben kérdéses. 



A következőkben szerző a lateralsecretio hívének vallja magát s rövi- 

 den kimondja, hogy «az érczerek a trachytok kilugzási termékei.. . .» '(Az 

 erezek előfordulása a mellékközet alapanyagától és azon körülménytől függ, 

 hogy az ér vájjon az eredeti, vagy talán a már kilúgzott anyakőzetböl fejlő- 

 dött-e ki? Igen szívesen vettük volna, ha szerző ezen tételeket részletesebben 

 megvilágítja, a mennyiben a telérkepzödésre vonatkozólag a mellékközetnek 



