A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ES GEOLÓGIAI CONGRESSUS 1896. 215 



egyszerű oldali kilugzása ellen az utóbbi időben több oldalról igen figye- 

 lemre méltó ellenvetéseket tettek. 



Az érezek eloszlására vonatkozólag azt látjuk, hogy a Viliorlat-Gutin 

 hegység ENy-i végében semmiféle érez nem mutatkozik. Először csak 

 Munkács körül jelentkeznek vasérczek, úgymint Klacsnón, Szelesztén, Hát- 

 megen stb. Az itteni fiatalabb trachythegység bö magnetitja a tufákban 

 egyes helyeken annyira concentrálódik, hogy valóságos vasercztelepeket hoz 

 létre. E telepek részint szintesen fekvők, részint állók és ez utóbbi esetben 

 ■^^gy egyes, vagy hálózatos hasadékok kitöltését képezik. 



A hegység DK-i részében a vason kívül már arany is előfordul és 

 pedig annál nagyobb mennyiségben, minél jobban közeledünk a Gutin 

 felé. Régi aranykutatások találhatók Oláh-Csertesen és Nagy-Muzsajon, 

 tovább K-re a Nagy-SzőUős melletti zöldkötrachyt tömzsben. Nagy-Tarna 

 mellett egy több km hosszú, ENy-ra dűlő, 3 m vastag ólom és zinkkéne- 

 geket tartalmazó telér, Bataí^cs-nái pedig egy 2^- felé vonuló hasonló minő- 

 ségű, helyenkint 16 m vastag telér fordul elő. A Turczvölgy kezdetén egy 

 átlag '1 m vastag ezüsttartalmú ólomércztelep ismeretes, Vhk mellett ÉK-i 

 csapással egy méteres ólmos quarzér, és vele párhuzamosan Komorzány 

 mellett egy ólom, horgany-, réz- és vaskénegekkel kitöltött telér, valamint 

 tovább DK-re még két vékonyabb ér következik Tartolcz és Bikszád köze- 

 ieben. Felsőfalu és VŐAnfalu mellett keskeny ólom- és rézkéneg telérek 

 baladnak. Baksa és Mózes falu mellett pedig nagy horpák és hányák jelölik 

 azt a hatalmas ércztelért, melyet hajdan a régi Rákóczy- ezüstbányákban 

 müveitek. D-re innen találhatók nyomai az ősrégi és nagykiterjedésű illobai 

 bányászatnak, mely szintén a RÁKÓczY-ak uradalmához tartozott. Az illobai 

 értelérek anyagát ólom- és horgonykénegekkel megtöltött quarzerek képezik, 

 a melyekben azonkívül rézérczek és nagyobb mennyiségű szabad arany is 

 fordul elö. A szomszédos SíV^áWdí völgyben, a hová az illobai telérek átcsap- 

 nak, a viszonyok hasonlók. 



Illobától K-re fekszenek Miszíbánya és Láposbánya völgyei, a hol 

 a bányászat már az ó-korban folyt és Nagybánya és Felsőbánya létezését 

 megelőzőleg egy híres pénzverő is létezett. Ezen vidék érczes erei 11 — 14^ 

 felé csapnak, 60°-u Ny-i düléssel. Nevezetesebb köztük a Pincze-, Imre-, 

 0-Antal-, József-, István- és Szent-György-telérek, mely utóbbi 2 — 8 m 

 vastag és ezüstben kiválóan gazdag, s általában felemlítendő, hogy az összes 

 érczerek a vidék legnemesebb ércztelepei közé tartoznak. 



K-re haladva, találkozunk a Nagybányához tartozó Borpataki bánya- 

 teleppel, melynek számos érczere a nemes zónákban, arany- és ezüstben 

 gazdag. Ezen telérek bányászása szintén nagyon régi időkbe nyúlik vissza. 

 Nagybánya ENy-i tőszomszédságában fekszenek továbbá a veresvizi telérek, 

 a melyek közül a meredekebb állásúak nemes érczekben gazdagabbak, 

 mint a lapos dűlésüek. A termés arany kizárólag quarzban fordul elő. 



