'216 



SCHAFARZIK FERENCZ : 



néha kénegektöl kisérve, de sohasem azok közé beékelve. A veresvizi telé- 

 rek bányászata igen háládatos es az utóbbi 30 év alatt 2 millió forintot 

 jövedelmezett. 



Nagybánya környékén találjuk továbbá a foghagymás-völgyi, a 

 faggyás-hegyi és keresztJiegyi teléreket, mely utóbbiakhoz a gazdag Csóra- 

 erek is tartoznak. A föér átmegy ugyan a fernezelyi völgybe is, de nemes- 

 ségét elveszti. Keletre fekszik a 615 m magas Herzsa az ö ezüstös olom- 

 érczeivel, tovább pedig a íehöhány&i Középhegy (mons medius) következik az 

 S'^-fele vonuló és 2— 16 m vastag föerével. melynek anyaga szarúköves quarz, 

 földpát es manganpát, a melyben az ismert felsőbányái ásványok gazdag soro- 

 zata előfordul. A föérnek ezenkívül több nemes kiágazása és mellékere isme- 

 retes. A Sojór -pütak 6i»-felé vonuló érczere mellett elhaladva, a Aap/zi/iM/i?/a 

 1 — 3"-felé irányuló teléreket érjük, a melyeknek anyaga a quarz és szilárd 

 manganpát, mely utóbbinjik szép veres szine az ereket mesés szép- 

 ségűvé teszi. Az erek nagy odoraiban, melyek sokszor 5 — 6 m melyek, az 

 ismert szép kristályosodott ásványok találhatók. Kapnik környékén találjuk 

 végre még a rótahegyi, áncza- és sivavölgyi ereket. 



Nagyobb megszakítás után a Láposhegységben oláhláposbányai telé- 

 rek következnek; csapásuk 4*^ szerinti. A föér az « Isten gondviselés)) részint 

 valóságos ér, részint érintési telep a trachyt és a homokkő határán ; vastag- 

 sága 4 — 10 m s anyaga qu.-irz-, réz- és vaskéuegekböl áll, a mikhez ritkán 

 ólomteny is csatlakozik. Az arany részint quarzban, részint a kénegekben, 

 de csaK fészkekben fordul elő. Messze K-re, a hegység máramarosi részé- 

 ben fekszik Borsabánya, a melj-nek trachyttömzsében vas- és rezkénegek, 

 a Trojága hegycsúcson azonban aranytartalmú quarzerek és a sekulí 

 völgyben ezüstös ólomerek is előfordulnak. 



Végre a hegység legdélkeletibb részében előfordulnak az ó-rodnói 

 felérek, melyek részint telepek és lencsék, részint nagy kiterjedésű tömzsök. 

 A tömzsök tölteléke pyrit, ritkán markasit, kristályodott galenit és az ismert 

 sotetsziuű sphalerit; továbbá ismeretes innen a bournonit, dolomit, calcit. 

 A nevezetesebb ércztelepek a Nándor-tömzs, a Kéneg-tömzs és az Amália- 

 cerussit-tömzs, mely utóbbi ólom-, arany- és ezüstben leggazdagabb. 



A Vihorlat-Gutin hegység ezen ércztelérei a legrégibb időtől fogva 

 íolytonos üzemben voltak és a szerzőtől a munka végén összeállított törté- 

 neti adatokból látjuk, hogy az itteni bányászat a magyarok törtenetével 

 szorosan össze van fűzve. A legutóbbi időkben ezen bányák részben a kincs- 

 tárra szállottak, a mely az utolsó 30 év alatt 4 millió frt jövedelmet húzott 

 belőlük; míg másik részét a magánosok mívelik. Mindamellett azonban, 

 hogy ezen a vidéken már régóta és sokat dolgoztak, mégis óriási azon kincs, 

 mely itt a föld méhében rejlik, a mennyiben szerző szerint, több mint 

 iiáromnegyedrésze ezen nagy éreztelepformatiónak művelés alatt egyáltalá- 

 ban még nincsen s úgyszólván egészen ismeretlen. 



