A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ÉS GEOLÓGIAI CONGRESSUS 1896. 219 



9. BöLÖNYi MiKÓ BÉLA (Nagybánya): «A petróleum genesisének kérdésc- 

 hez.n ToPLEY W. a petróleum ós természetes gáz geológiája czimü czikkében 

 foglalt tételeit sorolván fel, szerző azolinak Idilönösen két pontja ellen for- 

 dul. Ezeknek egyike az, hogy ca petróleum keletkezése a vulkáni működés- 

 sel semmiféle összefüggésben nincsen » és isósviz majdnem általánosan 

 kísérője az olajnak és gáznak>). Szerző ezen két igen helyes tételt következő- 

 képen alakította át: <'A petróleum eredeténél főszerepet a pelagikus állat- 

 világnak vulkáni működés folytán többnyire elevenen eltemetése játszik s 

 azért a petroleumterületek összefüggése tűzhányók vagy sárvulkánok műkö- 

 désével mindenütt megtalálható azok üledékes homokkő-, pala- slb. rétegei- 

 ben*). Továbbá <ia sósviz és még inkább a chloroammonium-tartalmú sósviz 

 és gáz legtöbbnyire bevezetője a petróleumnak ; legkiadóbb petroleumterü- 

 letek a pelagikus eredetűek ». 



Szerző az első pont magyarázásánál azon nézetének ad kifejezést, 

 hogy heves vulkáni eruptiók. illetve azok messzire terjedő hamuhullása ölte 

 meg és szorította le a tenger fenekére a tengerekben élő organismusokat, 

 melyek azután több méter vastag rétegeket képezve, lassú bomlás által végre 

 a petróleumot s ennek derivatumait szolgáltatták. Ezen eruptiók terményei 

 lennének a száz meg száz méter vastag — homokkő és palarétegek. (!)' 



Ez ellenében röviden csak annyit jegyzünk meg, hogy homokkő és 

 palarétegek )iem vulkáni eredetűek, iszapvulkánok pedig, a mennyiben 

 szerző ezekre is gondolt, igen locahs természetűek s homoklerakodásaik 

 csak kisebb kiterjedésűek szoktak lenni. Ha az eruptiók hamuhullása csak- 

 ugyan oly nagy szerepet játszott volna, ott kellene találnunk e hamut 

 ismétlődő tufarétegek alakjában. A kárpátokban pl., a hol a bitumen a 

 kréta, eocaen, ohgocaen és miocaen homokkövekben fordul elő, tufáknak 

 ilyetén való szerepléséről mit sem tudunk. A petróleum keletkezését tehát 

 a vulkanismus közbejöttével magyarázni akarni, mindenesetre erőltetett 

 dolog. 



A másik pontot illetőleg pedig sokkal szívesebben csatlakozunk Topley 

 eredeti nézetéhez, mely szerint a sósviz gyakran kísérője, az olajnak és gáz- 

 nak, nem pedig szerzőnek ama véleményéhez, hogy a sósvíz és meg inkább 

 a chlorammoniumtartalmú (?) sósviz a petróleum bevezetője, tehát mintegy 

 előhírnöke lenne. Ezen tétel szerint pl. Erdély medenczéjének igen gazdag- 

 nak kellene petróleumban lenni, mivel ott számtalan konyhasósforrásra 

 akadunk. Ez állítás, miként ezt már más oldalról is megjegyezték, könnyen 

 alkalmas arra, hogy a petroleumkutatókat tévútra vezesse. 



A mi végre szerzőnek többi tételeit illeti, úgy azok már nem újak, 

 hanem általánosan ismeretesek. 



