A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ÉS GEOLÓGIAI CONGRESSÜS 1896. 221 



Szerző felemlíti, hogy a tűzálló agyagot az iparban részben vasy egé- 

 szen rhyolithtal, rhyolithtutaval és agalmatolithtal helyettesíthetjük, amihez 

 még a magnesitet is kell, hogy hozzászámítsuk. 



Kalecsinszky az összes megvizsgált agyagokat egy átnézetes térképen 

 is feltüntette, a melyen szembetűnik, hogy a jobbfajta tűzálló agyagok 

 « olyan vidékeken fordulnak elő, a hol földpátos kőzetek vannak, tehát gránit- 

 és különösen trachytvidékeinken. Minél inkább távolodunk ezen hegyes 

 vidékektől, annál rosszabb minőségű agyagot találunk, s így az Alföldön jó 

 tűzálló agyag sehol sem található.)) 



Igaz ugyan, hogy agyagtelepeink némelyike feltűnő összefüggésben 

 áll a trachytokkal, nevezetesen a rhyolithokkal, mállott gránitokkal vagy 

 kristályos palákkal, a legtöbb agyagnak kisebb-nagyobb tűzállóságát azon- 

 ban még sem akarnók egyedül a telepnek ezen vagy amazon gránit- vagy 

 trachyt-hegységhez való közelségéből kimagyarázni. A legtöbb agyag ugyanis 

 nem tekinthető a földpátos kőzeteknek helyben keletkezett elmállási termé- 

 nyenek, hanem olyan legalább is egyszer, de esetleg többszörösen átmosott 

 üledéknek, a mely elteröleg az illető földpátos kőzetnek in situ képződött 

 első decomponálási productumától, azon új tulajdonságokkal fog bírni, mely 

 azt a víztől összemosott, tehát újonnan associált legfinomabb elegyzések 

 átlagos chemiai alkata szerint megilleti. Minél nagyobb benne az alkaliák, 

 a mész es vas mennyisége, annál silányabb az agyag, s alig fog a termé- 

 szetben újból való lerakodás végbemehetni, a nélkül, hogy az az agyag ere- 

 deti tisztaságának rovására ne történjék. Léteztek azonban olyan vegyi fo- 

 lyamatok, a melyek az alkaliáknak, a mész- es v.isvegyületeket könnyen 

 oldható sókká átalakították, mi által az agyagtelepek kilúgzása, vagyis a 

 fertőző alkotórészektől való megtisztítása lehetővé vált. Nevezetesen a szén- 

 sav az, mely a ketted szénsavsók képződésére szolgáltatja az alkalmat. Tud- 

 juk, hogy a széndioxyd nemcsak a külső légköri vizekkel juthat be az agyag- 

 rétegek közé, hanem az egykor létezett szerves anyagok bomlása folytán is. 

 Kivált azokon a helyeken, hol hajdan gazdag vegetatió létezett és a hol 

 szentelepek keletkeztek, fordulnak elő tisztább fajtájú tűzálló agyagok is, 

 a melyek megtisztulását az említett kilúgzási folyamaton kívül még azon 

 körülmény is elősegített, hogy a növényzet gyökereinek közvetítésével az 

 oldható sóknak egy részét magába felszívta és assimilálta. 



Ennélfogva nem volna talán érdektelen nálunk is, ezen szempontokat 

 tartva szem előtt a széntelepeink között, de főleg a feküjökben előforduló 

 agyagokat és agyagpalákat rendszeresen a tűzállóságukra megvizsgálni. 



14. MiLosEvicH MiLos : « Gömörmegye nyersvas-termeléséiiek fejlődése. »> 

 Agömörmegyei vasérczek, melyek két csoportban, a Sajó mentén és a Eima 

 területén előfordulnak, kiválók. Az utóbbiak jelenleg nem míveltetnek, mivel 

 czelszerűbbnek bizonyult a tiszolczi olvasztókat a könnyebben hozzáférhető 



