224 SCHAFARZIK FERENCZ : 



és aranybányászat előzte meg a vaskohászatot. így Dognácskán és Ruszka- 

 bányán. 



A következőkben szerző megyénként ismerteti a vasércztelepek elő- 

 fordulását, valamint részletesen a vas előállítására szolgáló kohókat is, a 

 miből az utóbbiak elhagyásával a következőket átveszszük. 



Zólyommegy éhen a vaskövek silicátok alakjában fordulnak elő alig 

 30 — 32«/o vastartalommal. A vaskő-telepek a trachyttufa es dolomit határ- 

 lapja mentén fordulnak elő 8 — 120m-nyi vastagságban. Ezen nehezen 

 olvadó érezek csakis az egyetlen libetbányai kohóban olvaszttatnak ki, mely 

 a nyers vasat a kis-garami edény öntőműnek, részben pedig a zólyombrézói 

 finomító műnek adja tovább. 



Gömörmegyéhen, mely hazánkban vastermelés tekinteteijen első he- 

 lyet foglal el, a Vashegy ben bírja leghatalmasabb vaskőelöfordulását. 

 Hármas telepe Szirk és Tiircsok községek határában K — Ny-felé csap és 

 D-felé dűl. Az egyes teleprészek 1 — 30 m vastagok, 3 — 4 km hosszkiter- 

 jedés mellett; feküjökben chloritpalák, fedőjökben ellenben quarzos fekete 

 agyagpalák jelentkeznek. A felső szintekben egészen 200 m-ig lefelé barna- 

 vas, lejebb pedig pátvaskő képezi a telepek anyagát. Rákos község hatá- 

 rában csak két telep ismeretes, a mely ez idő szerint 200 m mélységig 

 tisztán barna vaskövet szolgáltatott. Az ugyancsak ezen csoporthoz sora- 

 kozó hradeki várhegy Ochtina község határában szintén három barnavaskő, 

 helyenkint pátvaskötelepet tartalmaz, a melyek közül a főtelep 2 — 28 m 

 vastag. Ezen vasérczelőfordulások látják el a rimamurány-salgótdrjáni 

 vasműegylet likéri és nyustyai kohóit, a kincstári olvasztóművet Tiszolczon, 

 a hg. CoBURG-féle olvasztómüvet Vörösvágáson, és a HEiNZELMANN-féle vas- 

 gyár és bányatársulaí Hisiiyóvizeii lévő olvasztótelepét. 



Gömörmegye másik nagyjelentőségű vaskővonulata Dobsina város 

 határából indul ki, a hol az 1 — 25 m vastag telérek zöme dioriton fekszik. 

 A telérek a?, elülső és hátsó Guglhegyen és környékén találtatnak, és nagyobb- 

 részt tiszta finomszemü pátvasköből állanak, mely csak a külszín felé alakult 

 át mállott barnavaskővé. Innen Dobsina város két kohója (a belső és külső 

 göllnitzvölgyi), Coburg hg., Andrássy Dénes gróf (csetneki kohója) és Sár- 

 kány J. Károly csetneki vasgyára fedezik az érczszükségletüket. Végre fel- 

 említendők még a gróf Andrássy Géza birtokát képező vaskőtelepek, melyek 

 a Kohút és Volovecz hegyrészekben fekszenek a felső Sajó mentén. Három 

 vonulatban vannak agyagcsillámpalák és steatitpalák közé betelepülve 

 helyenkint 52 m vastagságban, s anyagát barnavaskö, pátvaskő és ankerit 

 képezik, míg kisérő érez gyanánt olykor a fakóércz szerepel. 



Szepesmegye vaskövekben való gazdagsága tetemesen fölülmúlja még 

 Gömör megyét is. Ezen gazdag kincs azonban csak kis részben kohósittatik 

 a megye területén, a mennyiben nagyobb része még nyers állapotban kül- 

 földre veszi az útját. Ilyenek Frigyes kir. herczeg Teschen-Trzynietzi vas- 



