A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ES GEOLOGLU CONGRESSUS 1896. 225 



kohóművei, melyek a Varin és Bocza körüli vaskötelepeket már 1850-ben, 

 a bindti és hniléczieket 1856 -bán, a Zsakarócz- és göllniczbányaiakat 

 187i?-ben szerezték meg. Mívelés alatt most csak a két utolsó csoport van, 

 melyek 1890 óta kerekszámban 1 millió q vaskövet termelnek. Az agyag- 

 palába telepedett telérek 4 m és ennél nagyobb vastagságú pátvastelepek, 

 a melyeken mint kisérö érez rézkovandok es fakóérczek is jelentkeznek, a 

 miket azonban jelenlegi csekély ertéköknel fogva a fejtésnél figyelmen kivül 

 hagynak. 



Nagyterjedelmű vasköbányákat szerzett 1890-töl kezdve a porosz- 

 sziléziai (Friedenshütte) Oberschlesische Eisenbahn-Bedarfs- 

 Actieil-Gc sell .^chcift Eostokon es környékén, nevezetesen Márkusfalva, 

 Teplicska, Zavadka, Igló, Miklósfalva és Szent-András községek határai- 

 ban, a hol az agyagpn Iában lévő pátvaserek 1 — 14 m vastagok. Megjegy- 

 zendő azonban, hogy vastagságuk a mélység felé növekedik és tisztaságuk 

 is fokozódik. A pátvaskövek közt néha fakóérczek, továbbá quarz, ankerit 

 és sulypát találkoznak, 



A kotterpataki völgyben diorit által elválasztva két hatalmas telep- 

 telér fordul elő, melynek fekvőjét a Nagyernek, fedőjét pedig Drosgyák- 

 ernek nevezik. E telepek vastagsága 2 — 30 m és a mélység felé 440 m-re, 

 K — Ny-i kiterjedésben pedig 3V2 km-re ismeretesek. E teleptelérek nagyob- 

 bára durvaszemü pátvaskőböl állanak, kevés quarzzal. Mindkét teléren 

 sok az antimon és higanytartalmu fakóércz, sulypát ellenben csak a fekű- 

 érben van. Ezen rendkivül gazdag vasércztelepeket 1895-ben a witkowitzi 

 vaskohó (br. Rothschild) vette meg, a mely az erezet nyers állapotban 

 szándékozik exportálni. A vaskőfejtés közben található réz, ezüst és higany- 

 érczek kiolvasztására pedig helyben egy kisebbszerű fémkohó épül. 



Krompachon a Kippbergen szintén vannak gazdag vasércztelepek, a 

 melyek 2 km hosszirányban és 300 m mélységig feltárvák. A werfeni palák 

 köze foglalt pátvaskötelepek 5 — 21 m vastagok, és ezek fogják az újonnan 

 keletkező hernádi magyar vasipar-részvénytársaság kohóit nyersanyaggal 

 ellátni. 



A már nagyobbára kiaknázott kisóczi, valamint iglói bányaterületek 

 FÜLÖP SZÁSZ- coBURG-GOTHAi HERczEG-uek kepezik tulajdonát. Az utóbbinak 

 ércze pátvaskö, mely három telepet kivéve (Frohnleichnam, Zsuzsanna, 

 Rézmező) rézkovandot is tartalmaz. Innen látják el magukat a pohorellai 

 berezegi vasgyárak es a straczenai berezegi kohó a szükséges érczekkel. 



Kisebbszerü telérek vannak továbbá Prakfalván cbloritpala közé be- 

 telepedve 0,5 — 4 m vastagságban. Anyaguk túlnyomó részben pátvaskö, 

 kisebb mennyiségű barna vaskő mellett. Ezek az erezek gróf Csáky László, 

 illetve 1890 óta örököse Königsegg Irma grófnő tulajdonát képező prakfalvi 

 kohójában dolgoztatnak fel. 



Merényen es Závadkán szintén pátvaskövet fejtenek, még pedig 



Földtani Közlöny. XXVII. köt. 1897. I5 



