A BÁNYÁSZATI, KOHÁSZATI ÉS GKOLOGIAI CONGEESSUS Í896. 227 



pezö borossebesi bányák említendők, a melyeknek mészkő üregeket kitöltő 

 teknős barnavaskőtömzsei szintén andesittufákkal állanak genetikai kap- 

 csolatban. A termelt erezek az uradalmi ket nagyolvasztóban dolgoz- 

 tatnak fel. 



Humiadmegyébe)} találjuk hazánk leghatalmasabb barnavaskötelepeit. 

 A telepek Vajda-Hunyadtól nyugotra fordulnak elő Telek, Ploczka, Gyalár, 

 Ruda, Alun, Szohodol és Vadu-Dobri községek határában, a honnan Krassó- 

 Szörénymegyébe áthaladva, Euszkica községig terjednek. Ezen vaskövek 

 régi időktől fogva mindig jelentős szerepet vittek a hazai vasipar terén. 

 A telepek oldali kiterjedése igen változó s az eddigi feltárások után Ítélve 

 inkább egymás mellé sorakozó szabálytalan tömzsökből állanak. Leghatal- 

 masabb a Icincstár tulajdonát képező gyalárí tömzs, mely IGO m vastag 

 barnavasköböl áll és csillámpala és kristályos mész közé van telepedve. 

 A barnavasban kisebb-nagyobb fészkeket vagy rétegeket vascsillám, mészkő 

 és ankerit szokott képezni. A gyalári tömzs a vajdahunyadi vasolvasztó 

 művet látja el a szükséges nyersérczekkel. Ezen tömzssorozatnak Vajcla- 

 HuiiijacL Alsó- és Felső- Telek, Hosdát és Felső-Ncídasd községek határaiba 

 eső részeit a brassói bánya- és kohórészvénytdrsaság művelteti a kaláni 

 kohója számára. Végre van a megye területén Ploczkó és Gyalár határában 

 még a nadrág í vasiparrészvény társaságnak is 17 bányatelke, a honnan a 

 lefejtett érczeket tengelyen a vajdahunyadi vasúti állomáshoz, onnan pedig 

 a temesvár-karansebesi vonalon fekvő Gavosdia állomásra, illetve innen a 

 saját, 27,6 km hosszú iparvasatján a nadrági vasolvasztójába szállíttatja. 



Udvarhelymegyében Homoród-Löréte határában előforduló barna- 

 vasköveket Lánczky Sándoe kis-szentkeresztbányai vasgyárát látják el nyers 

 anyaggal. 



Krassó-Szőrénymegyében a Hunyadmegyéböl átnyúló vasércztele- 

 pek szegényesek és kiaknázottak, úgy hogy alig képesek a brassói háivya- 

 és kohórészvénytársaság ruszkiczai vaskohóit nyers anyaggal el- 

 látni. A nadrági társaság máris Hunyadmegyéböl fedezi vasérczekben 

 való szükségletét. A megye nyugati határán Dognácskán és Vaskőn végre 

 egészen 30 m vastag magnesvastömzsök fordulnak elő az ottani ismert 

 contactzónában. É-felé Vaskön tulnyomólag magnesvasércz fordul elő, míg 

 délfelé Dognácskán a vasércz csökken s helyette ezüsttartalmu ólom és 

 rézérczek vannak túlsúlyban. Ezen vasérczelőfordulások a SZab. CS. és 

 kir. osztrák-magyar államvasuttársaság-nok képezik birtokát, 

 a mely az ottan fejtett érczeket a resiczai vasolvasztó művében, a bogsáni 

 olvasztójában s a két aninai olvasztójában értékesíti. Azelőtt az aninai 

 olvasztókba aninai szén vaskő és szászkai barnavaskő is került. 



Végül Kerpely a. igen érdekes előadását azon végkövetkeztetéssel 

 fejezi be, hogy hazánk vasérczbányászata és vasipara a jelenleg évenkint lefej- 

 tett 12 millió q vaskő és 3V2 milUó q nyers vas és közvetlen öntvény elő- 



15* 



