230 SCHAFARZIK EERENCZ : 



1872-ben egy q-ra esö befizetett olvasztási költség volt 4 frt ^8 kr 

 1894-ben (a kobóüál és lugzónál) átlag... ... ... ... 2 « 50 « 



tehát 1 frt 78 krral 

 kevesebb, daczára annak, hogy ez idö szerint úgy a munkabérek, mint a 

 tüzelő és más üzemanyagok árai lényegesen emelkedtek. E lugzómű áldá- 

 sainak köszönheti különösen a kapniki kincstári bányászat, hogy az egykori 

 fenyegető végpusztulást a ma is virágzó állapottal felcserélhette, valamint 

 hogy a kapniki kir. kohászattal ez idő szerint hazánk egyetlen életképes 

 kohóműve sem versenyezhet. 



A lugozási módszereknek alapeszméje az, hogy a bányatermények 

 értékesíthető féméit pörkölés utján oldható vegyületekké, legtöbbször 

 chloridokká és chlorürokká változtassuk át, azután oldatba hozván, az illető 

 fémeket czementál.iuk, vagy pedig ejtő oldatok segélyével csapadék alakjá- 

 ban válaszszuk le. Kapuikon a lugozás nem egyéb, mint az ottani szegényebb 

 bányatermények fémtartalmának concentrálása, mely munkálatnál mint 

 végeredményt a concentrálásra érdemes fémnek nevét viselő kohósítási kö- 

 zépterményt nyerjük. A kapniki lugzómtinél kétféle oldattal dolgoznak 

 és pedig 1. konyhasó oldattal, 2, alkénessavas nátrium- calciumoldattal. 

 A konyhasó-oldatból a kioldott fémeket ócska vas által czementáljuk, az 

 alkénessavas natrium-calcium-lugból pedig friss nátrium- calcium-sulfid 

 oldattal mint sulfidokat kiejtjük, s ugy a czementált fémeket, mint a csapa- 

 dékot időről-időre összegyűjtve és kiszáritva a kohóműnél beváltjuk. 



A következőkben részletesen ismerteti szerző A) a pörkölés és 

 B) a lugozás vegyfolyamát, valamint közli továbbá a kapniki kir. lugzó 

 beváltási szabályzatát. 



Érdekes fejtegetései végén constatálja szerző 1. hogy a kir. kapniki 

 lúgozó 1894-ben 7943 frt 74^/2 kr. kohászati nyereséggel zárult, 2. hogy a 

 BiTTsÁNSZKY-féle lúgozó eljárás selmeczi, ázsiai, görög, délamerikai s más- 

 féle származású érczekre nézve is alkalmasnak bizonyult. 



18. SoLTz Vilmos (Selmecz).: «I. A Soltz-féle adagoló és gázfogó ké- 

 szülék nagyolvasztóknál. II. A SoUz-féle aczélpest.» 



19, Veekier, (Paris.) A fémek mikroszkópos vizsgálatát Angliában 

 SoRBY, Németországban Martens inaugurálta. Francziaországban Osmond 

 volt az, ki a vizsgálatoknak e nemét tökéletesítette és kibővítette ügy 

 hogy joggal öt tekinthetjük a metallographia alapvetőjének. Minthogy ez 

 ideig még nem sikerült a fémekből oly vékony lemezeket előállítani, a me- 

 lyek áttetszők lennének, kénytelenek vagyunk a fényesített felületeket re- 

 flectált fényben mikroszkópos vizsgálat alá venni. Verticalisan alkalmazott 

 fény mellett a horizontális felületrészletek fényeseknek, a ferdék S()téteknek 

 fognak tetszeni, míg rézsútosan rávetett fényben a ferde felületrészletek 



