234 HALAVÁTS GYULA : 



VÍZ színe a felszín alatt marad, a fúrólyukba szivattyúzott víznek a víztartó-réteg 

 által való elnyelésének mennyiségéből meg lehet tudni a víztartó-réteg vízböségét, 

 míg ellenben a víztükörnek a felszíntől való távolságát a munkaszünet alkalmával 

 közvetlenül megmérhetni. A felszín fölé felszálló vizet pedig olykép lehet észre- 

 venni, hogy több víz ömlik ki a fúrólvukból, mint a mennyit beleszivattyúztak, 

 munkaszünet alkalmával ellenben a víz magától kifolyik.* 



1. Bassanger J. (Paris) : « Cher Bohrungen hn Norden Frankreichs. » Eszak- 

 Francziaországban már hosszabb idŐ óta keresik a Euhr-medencze folytatását. 

 E medencze egészen Mons-ig (Belgium) konstatálva van, innét pedig Valencien- 

 nes-ig és Lens-Somaine-ig, hol Francziaország legnagyobb szénbányái vannak. 

 Bethume-töl nem messze azonban megszakad a medencze s eddig eredménytelenül 

 keresték folytatását. A geológusok azonban biztosra veszik, hogy a széntelepek a 

 calais-i csatorna alatt egész Angolországig folytatódnak s most arra törekesznek, 

 megtalálni a helyes pontot, hol a széntelepek Dünkirchen és Calais közt a csa- 

 torna alatt folytatódnak. E czélbólegy «Dunkerque-Cassel» nevíí franczia társaság, 

 mely javarészben a nagy «Compagnie Lens-Somaine» főrészvényeseiből áll, meg- 

 bízta Przibilla fúró technikust Kölnből, hogy a széntelepek folytatását kutassa ki. 

 Ugyané czélból egy másik, uLa Lilloise» neAríí társulat is alakult, mely reményli, 

 hogy Betliume város közelében felfedezi a medencze foMatását. Eddig Franczia- 

 országban a gyémánttal való fúrást nem használták, Przibilla azonban meg 

 akarja honosítani e módszert s Dunkerque közelében 300 m-ig vésővel, azontúl 

 50 m-nyire gyémánttal fúrt sikeresen. Most ő azon fáradozik, hogy egy társasá- 

 got hozzon össze, mely vésővel és gyémántfúróval operálva, a kutató fúrásokat 

 eszközölné. 



Végül előadó bemutatja az eddig talált legnagyobb fekete gyémánt mintáját 

 és fényképeit. 



3. Wángel Béla (Moszkva) : « Die Biimnnen-Katastrophe beim Brjansker 

 Arsenalev (Eussland). Előadó hazánkfia egy, a schneidemühleihez hasonló kútka- 



* Egyszerű, nagy igazságok ezek, a mit előadó elmondott, ha a fúrást olyan 

 kiváló fúróteclmikus végzi, a minő ö is. De ha a fúrás oly kézben van, aminő az 

 Alföldön gombamódra felszaporodott vállalkoy.óké, kik csak fúrnak eszeveszetten, 

 a nélkül, hogy magát a fúrás menetét meg is figyelnék, s azzal akarja egj'ik a másikat 

 felülmúlni, hogy minél rövidebb idő alatt végzi el a fúrást; meg oly kedvező viszo- 

 nyok közt is, ininők az Alföldé : igen sokszor eredménytelenné lesz a munka. Teszem 

 föl, Makón 1892-ben a Széchenyi -téren lefúrt az egyik vállalkozó 302 m-nyire. anél- 

 kül, hogy legcsekélyebb eredményt tudott volna felmutatni; míg a következő évben 

 egy másik vállalkozó ugyané téren, oly viszonyok közt, hogy az iij fúrólyuk a régi- 

 től csak 5 m távolságban van, 195 m mélységben oly víztartóra akadt, mely naponta 

 288.000 liter vizet adott míg 255 m mélységben oly víztartót konstatált, mely- 

 ből naponta 224.600 liter víz ömlik ki. Nyilvánvaló, hogy ebben az esetben az első, 

 figj-elemmel nem kísérvén a fúrást, a bővizű tartókat elzárta, anélkül, hogy jeleu- 

 létökről csak sejtelme is lett volna. Az Alföld altalajában nem változnak oly hirtelen a 

 képződmények, hogy ö m távolságban lefúrva, oly óriási különbség lehessen az ered- 

 ményben. Itrfcrcns. 



