A FURÓ-TECHNIKUSOK VÁNDORGYŰLÉSE 1896. 235 



ta«trófáról értekezik, mely abi'jauski arsenálnál történt meg. A nevezett arf-enál 

 udvarán 1804. év elején ni,'yanis a cliarkowi Kruschel-czég hibásan véghezvitt 

 fúrása következtében nemcsak magából a fúrólyukból, de a csövek mellett is óriási 

 erővel (három körlégnyi nyomással a felszínen) és mennyiségben tódult fel a víz, 

 mely nagy kőzetdarabokat is sodort magával s ennek következtében a fúrólyuk körül 

 kezdett a talaj stílyedni. A megejtett mérések szerint naponta 166 köbméter szilárd 

 alkatrész ló'n kihordva. A további stílyedés s a szilárd részek kihordásának meg- 

 gátlása végett május hó elején Wángel Bélát hívták meg, ki a fúrólyukba két 

 csó'sorozatot süh'esztett le, de ezekkel nem érhette a fúrás fenekét, mert az a be- 

 omlott anyaggal el volt torlaszolva. Hogy pedig a cső melletti vízfeltódulást meg- 

 akadályozza, nngy mennyiségben öntöttvas-darabokat, mert mást mindent kisodort 

 magával a víz, dobatott a tölcsér alakú iesülyedt részbe, miáltal a feltóduló víz 

 ereje részben meg lett törve, úgy, hogy most már a Iesülyedt résznek kövekkel 

 való eltömése lehetővé vált. A víz erejének megszüntetésére pedig a közelben egy 

 másik merőleges fúrólyuknak leraélyesztését hozta javaslatba. Ezt azonban az 

 orosz mérnökök nem fogadták el, hanem Wo.jslaw S. G. bányász -iskolai tanár 

 tervét valósították meg, ki ferde fúrólyukat javasolt, mely egészen az első fúrólyuk 

 fenekéig érne. 



Időközben azonban a Wángel alkalmazta eltömés hatása is kezdett mutat- 

 kozni, a mennyiben az eleinte óránkénti 25.000 hektoliternyi vízmennyiség 7500 

 hektoliterre apadt le, a víz tisztább lett s a magával ragadt szilárd alkotórészek, 

 melyek eleinte naponta 166 kubikmétert tettek ki, 0,4 kubikméterre szálltak le. 



A ferde fúrólyuk elkészítését Mourawski B. mérnökre bizták, ki azzal 1894. 

 évi szeptember 18-ára elkészült. Eleinte belőle a vízzel agyag, kő- és tégladavab- 

 kák kerültek ki, mi azt bizonyítja, hogy nem a régi fúrólyuk fenekét érte el a ferde 

 fúrólyuk, hanem a tömedéket. A szilárd részek mennyisége, melyek a kút vizével 

 napfényre kerültek, mindig nagyobb lett, úgy hogy 1895. év telén már nagy meny- 

 nyiségíí homok és agyag dobatott ki. 



Egy ilyen kidobott agyagot az arsenálban őriznek, súlya nedves állapotban 

 60 font volt. A romboló erők következtében a föld mélyében üregek támadtak. 

 Miután pedig a kihányt anyag első sorban az eltömés czéljából a Iesülyedt részbe 

 hányt törmelékből származott, ez sebesen ülepedett, miért is mindig több és több 

 törmeléket kellett a Iesülyedt részbe hordani ; maga a víz pedig mindinkább zava- 

 rosabban ömlött ki mind a két fúrólyukból. Az aggályossá vált helyzetben újra 

 WojSLAW tanárhoz fordultak tanácsért, ki 900 fuvar trágyát hordatott ide s ezzel 

 akarta elfojtani a mindenfelé feltóduló vizet, a mi a jóval nehezebb kövekkel sem 

 sikerült. De mialatt az egyik helyen a trágyát legyömöszölték, az alatt másutt 

 csak tört fel a víz nagy erővel. 1896. évi április 20-án a legközelebb álló épületen 

 repedések mutatkoztak. Mikor pedig a húsvéti ünnepek alatt a trágya ledöngölését 

 beszüntették volna, április 24-én az arsenál egy része s vele egy gőzkazán s egy 

 gözpöröly a földbe sülyedt. 



A tömési munkálatok ezzel véget értek, de a két fúrólyuk is tönkre ment. 

 A függélyes fúrólyuk csöveit az altalaj rézsútos beomlása eltörte, s a felső részt 

 kihúzták. Maga a ferde fúrólyuk is szenvedett, s április 28-a óta 1200 köbméter 

 víz helyett, a mennyi belőle eleinte ömlött, csak 20 köbmétert ad már. 



