238 HALAVÁTS GYULA : 



ki. Még 1875. évben Selmeczbánya és Bélabánya országgyűlési képviselőjének 

 választotta meg, s így az artézi kútfúrástól visszavonulva, nagy tehetségeit a par- 

 lamentben értékesítette, melynek tagja maradt egészen 1888. évi decz. 21 -én be- 

 következett haláláig. 



A városligeti artézi kút nevezetes forduló pontot jelent hazánk artézi kútjai- 

 nak történetében, mert az itt elért fényes siker ébresztette fel az annyi csalódás 

 után elaludt érdeklődést az artézi kx;tak iránt az Alföldön s Zsigmondy Béla mér- 

 nökkel, kit az úttörő ügyszeretete utódjának szánt s ki a korszakalkotó nagybátya 

 méltó utódjának is bizonyult, megfúratta a Tisza-Vidéki Vasút 1878 — 79-ben 

 a püspökladányi pálvaudvarban az Alföldön az első nagj'szabású-, Hódmező- 

 vásárhely pedig 1879 — 80-ban az első málvános használatra szánt artézi kutat. 



A Püspök-Ladányban és a Hódmező-Vásárhelyen elért fényes sikerek kö- 

 vetkezménye lett, hogy Zsigmondy Béla mérnöknek alkalom adatott számos helyen 

 fúrni, nehéz viszonyok közt feladatát sikeresen megoldani s ekkép az artézi kutak 

 terén európai szaktekintélylyé lenni. 



A VAEOBLIGETI AETE/l KUT. 



A hódmező-vásárhelyi első, kitűnő ivóvizet szolgáltató artézi kút sikeré- 

 nek okozatja lőn, hogy a város, egyik polgárának, Nagy Andkás János áldozat- 

 készségével megfúratta Zsigmondy BÉLÁval 1 883 — 84. évben a második, a nemes- 

 lelkü adományozó nevét viselő kutat, mely, daczára annak, hogy azóta az alföldön 

 az ai-tézi kutak száma nagyon is felszaporodott, 1.002.000 liter 24 óránkénti víz- 

 mennyiségével még mindig a legbővebb forriisú kút, melyet hazánkban csak a 

 városligeti szárnyal túl. 



Zsigmondy Béláí ezek után a szomszédos, majd a távolabbi városok siettek 

 fölkeresni, a nyilvános használatra szánt artézi kutakat vele fúratni s ekkép a 

 rossz, egészségtelen vizíí Alföldön a közegészségügyi viszonyokat megjavítani. 

 1885. évben megfúrja a szentesi, 188G. évben bevégzi a szabadkai és a püspök- 

 ladányi II. kutat, mely nem csak vizet, de világító gázt is ád, úgy, hogy a pálya- 

 udvart fényesen ki lehet vele éjjelenként vihigítani; 1887-ben készíti a szegedi 

 (Tisza Lajos-körúti) ; 1887 — 80-ben a zoinbori és a török-szent-miklósi, 1888 — 



