A FURÓ-TECHNIKUSOK VÁNDORGYŰLÉSE 1896. 239 



89-ben a Bzegerli (rókiis pályaudvarbeli), 1889 — 90-beii a mezőtúri, 1890-ben a 

 szarvasi és a nagy-szalontai, 1890 — 91-ben a pécsi, 1891-ben bevégzi a békés-csa- 

 bai (kossuth-téri), eléri Debreczenben a 837 ra mélységet, 1892. évben a karczagi 

 és kÍ8-úJ8zállási, 1892 — 93-ban a békés-csabai (laktanya melletti), 1893-ban a túr- 

 kevei artézi kutat. Hogy csak a nagyobbakat és nevezetesebbeket soroljam fel, 

 mert nagy a száma az ezen kívül fúrt kisebb, javarészben fúrott kutaknak. 



Ugyancsak a 80-as évek elején megindul az Alföld egyéb részein is az artézi 

 kútfúrás. Találkozik lassankint itt is, ott is értelmes iparos, ki fúrni kezd. Verse- 

 czen ekkor jönnek létre az artézi kutak; Kecskeméten, Nagy-Kőrösön a fúrott kutak. 

 A 80-as évek közepén Versecz környékén, főleg az egykori lUáncsai és Alibunári 

 mocsarak ma már száraz, mélyen fekvő fenekén lévő községekben az artézi kutak 

 létesülnek s az évenkint fúrt kutak száma szaporodik, de nem rohamosan. A ki 

 pedig a közegészség tekintetében oly fontos artézi kutak útját megtörte, annak 

 megengedte a sors, hogy lássa, miként erősödik az elültette fa ; de már nem érte 

 meg azt, hogy fája körül miként burjánzik el a fattyúhajtás. 



Délmagyarországon, hol a földtani viszonyok olyan kedvezők, hogy már 

 csekély mélységből gazdag forrás fakad (Vlajkováczon van Magyarország leg- 

 kisebb mélységű, 23,5 m mély kútja, melyből naponta 400.000 liter víz ömlik ki), 

 a 80-as évek vége felé oly nagy mértékben kezdtek fúrni, hogy ez már a normális 

 viszonyokat meghaladta s kóros tünetté fajúit. Okozta ezt az öblítő módszernek 

 meghonosodása, melylyel kis átmérővel (51 — 65 mm bv. csövek terjedtek el 

 általánosan) sebesen s így olcsón lehet fúrni. Csakhamar gombamódra felsza- 

 porodott a vállalkozók száma : falusi lakatosok, urad. cséplőgép-gépészek, sőt 

 egyszerű földmívesek is ráadták magukat az artézi kútfúrásra. De csakhamar meg- 

 termetté ez eléggé el nem Ítélhető rendszer gyümölcseit, a mit csak elősegített 

 vízjogi törvényünk hiányossága. 



Azon oknál fogva, hogy oly elemek kezdtek artézi kútfúrással foglalkozni, kik 

 a szükséges technikai és elméleti ismereteket nélkülözik, megtörtént, hogy a leg- 

 kedvezőbb földtani viszonyok közt sem vezetett eredményre a fúrás. Közel 15o/o-a az 

 összes fúrásoknak az eredménytelen fúrás száma, a minek javarészben ez az oka. 

 Igaz, hogy e mellett a munkaadó rendszerint nem károsodott, de annál inkább a 

 vállalkozók, kiknek a legtöbb esetben fáradságuk és költségük kárba veszett, mert 

 a kikötött összeg folyósítását szerződésileg csakis siker esetében követelhették. 

 Számos eset bizonyítja, hogy jómódú falusi iparos ekkép nem csak teljesen tönkre 

 ment, de söt halottja is van már ennek az esztelen fúrásnak. Lichtfüss Miklós 

 bocsári lakos, Beodrán, az újabb sikertelen fúrás után, miután vagyonilag teljesen 

 tönkre ment, öngyilkos lett. 



Az öblítő módszernek meghonosodásával karöltve jár az, hogy a talaj nagyon 

 meglazíttatván, a homokot fedő agyagréteg leomlik, s az a kút, mely eleinte vizet 

 adott, vizét lassankint veszti vagy hirtelen megszűnik a víz kiömlése. Ezeknek az 

 eseteknek a száma is tekintélyes ma már, s például csak a zichyfalvi gőzmalombeli 

 fúrásokat hozom fel. 



Nagy hibája továbbá e módszernek, hogy a fúrás olyan kis átmérővel tör- 

 ténik, mely nem engedi a fúrólyuknak utólagosan vörös fenyővel való kibélelését. 

 Már pedig tapasztalati tények bizonyítják, hogy csak a vörös fenyővel kibélelt 



