240 HALAVÁTS GYULA : A FURÓ-TECHNIKUSOK VÁNDORGYŰLÉSE 1896. 



fúrólyukak állandóak, míg a kibéletlenek tönkre mennek. Az a vascső, melylyel a 

 fúrás történik, s melynek az a czélja, hogy egyrészt a fúrólyuk falainak beomlását, 

 másrészt pedig az idegen vizeknek hozzáömlését megakadályozza, a szénsavdús s 

 hozzá még hydrothion- tartalmú víz oldó hatásának nem képes soká ellentállani, 

 a cső kilyukad, a víz elszivárog, sőt később a fúrólyuk fala is beomlik. A kiömlés- 

 nél a víz mennyisége lassan fogyni kezd s teljesen el is apad. Erre is — sajnos 

 — találkozik már elég példa az Alföld délibb részeiben. 



Legöregebb hibája azonban a kis átmérőjű s olcsó kutaknak az, hogy fúrá- 

 sok minden rendszer nélkül történvén meg, olyan helyeken, hol már csekélyebb 

 mélységből fakad a víz, a nélkül, hogy erre valóban ok lett volna, legtöbbször 

 csak az egyesek kényelme s vagyoni állapotuk fitogtatása kis helyen annyi kutat 

 fúratott, hogy a víztartók mértéken túl meg lettek csapolva s ennek következtében 

 a kiömlő víz mennyisége apadt. E tekintetben legeklatánsabb Versecz példája, hol 

 abban az arányban, a melyben szaporodtak az artézi kutak a város területén, a 

 hydrostatikai nyomás pontja sülyedt s ennek következtében a kiömlő víz mennyi- 

 sége csökkent olyannyira, hogy 1891. év óta megszűnt a magától kiömlő víz, s 

 azokból az artézi kutakból, melyek még a nyolczvanas évek elején vígan ontották 

 az áldást, ma szivattyúzni kell a vizet. 



A 80-as évek vége felé szaporodik ugyan az évenkénti fúrások száma, de még 

 nem olyan arányban, mely abnormisnak mondható. A 90-es években azonban való- 

 ságos artézi kútláz fogja el az Alföldet, a községek és egyesek nyakra-főre fúrat- 

 nak. Az összegyűjtöttem adatok szerint 1890-ben 73, 1891-ben 122, 1892-ben 181, 

 1893-ban 365, 1894-ben 173, 1895-ben 88 helyen fúrtak. 1893-ban éri el tehát a 

 láz tetőpontját, mely azóta csökken, s hiszem, hogy lesz idő, amikor a normális 

 állapot bekövetkezik, daczára annak, hogy nagy még azon alföldi községek száma, 

 a melyeknek még nincs artézi kútjok. 



Fúrjanak csak továbbra is a rossz vizű vidékeken artézi kutakat, igyék a 

 lakosság jó, egészséges artézi vizet, de történjék a fúrás rendszeresen s törekedje- 

 nek állandó kutakat létrehozni, ne csak ideig-óráig való, tessék-lássék kutakat, 

 melyeknek vize nemsokára elapad. 



Szeptember 24-én a magyar mérnök- és építész-egylet helyiségeiben a« Verem 

 der Bohrtechniker» tartotta meg III. rendes közgyűlését, melynek tárgyai Hans 

 Urban egyl. titkár évi jelentésén kívül, Stein J. mérnöknek « Gewinde beim Bohrom 

 czimu, tegnapról elmaradt előadása volt. Majd kijelölték Berlin városát az 1897. 

 évi congressus helyéül s megválasztották a congressus tisztikarát. 



