TÁRSULATI ÜGYEK. 241 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



ni. SZAKÜLÉS 1897. ÁPRILIS HÓ 7-ÉN. 

 Elnök : Böckh János. 



Az elnök megnyitván az ülést az e. titkár a következő tagok elhunytát 

 jelenti be : 



báró Ettinghausen Constantin egyet, tanár Gráczban, társulatunk tiszteleti 

 tagja, meghalt f. évi febriiárius 1-én ; 



Halmai Albin, bányafőnök Bánszálláson, a társulatnak volt rendes tagja. 



E jelentéseket a szaktilés szomorúan veszi tudomásul. 



Előadások : 



1 . P. Inkey Bkla : <( Párka )ry-Xána környékének föld- és talajtani viszo- 

 nyait» ismertetve, bemutatja a múlt nyári felvételének térképeit, mely a Garam 

 torkolata körül fekvő vidéket, vagyis a kis magyar Alföld keleti végét ábrázolja. 



Helemba és Kövesd között egy magasabb hegytömb már a dunai trachyt- 

 csoporthoz tartozik és a Duna-szoros első kapujának tekinthető. A hegység trachyt- 

 brecciái alatt a Kovácspataknál előbukkannak a régibb Pectunculus-rétegek, 

 melyek a vulkáni kitörést megelőzik. Az alacsonyabb magaslatok, melyek innen 

 északra a Garam és Ipoly völgyek között foglalnak helyet, valamint a Garam völgy 

 nyugoti oldalát szegélyező dombok is felső mediterránkorú, részben tufás rétegek- 

 ből állnak, de nagyobbrészt löszszel vannak borítva. Uelyenkint lajtamész mutat- 

 kozik. Az utóbbi dombokhoz csatlakozik dél felé egy diluvialis löszterrasz, melynek 

 széle Párkány és Ebed között a Dunáig ér, a hol meredek partján a diluvium két 

 osztálya, ú. m. az alsó kavics- és homoküledék és a felső lösztakaró, szépen lát- 

 hatók. A Duna alluviuma, mely Muzsla és Ebed határaiban a löszterraszhoz csatla- 

 kozik, nagyobbára homokos. A Garam völgyében két alluvialis korszak üledékei 

 láthatók : 0- és új alluvium ; az előbbi főleg homoko-', az utóbbi homok, kavics, 

 könnyű és nehéz agyagtalajokat képez. 



A talajviszonyok e vidéken nagyon változatosak. A trachyttufa agyagtalaját 

 nagyobbrészt erdőség borítja, de az erdő alatt sok helyütt jó szőlők voltak. A me- 

 diterrán üledékek talaja részint könnyű homokos agyag, részint rendkívül kötött 

 fekete vagy vöröses agyag, részint kavics. A lösztalajok akár a dombon, akár a 

 tei-rasz síkságán egyforma összetételüek, csakhogy a síkság löszén a feltalaj jóval 

 vastagabb és humusosabb mint a hegyen. Az alluvínm talajai többnyire homoko- 

 sak, helylyel-közzel kavicsosak is, de vannak többé -kevésbbé kötött talajú allu- 

 vium ok is. 



2. HoRUsiTZKY Hexwk mint vendég értekezik: a Muzsla és Béla esztergotn- 

 megyei községek agrono)n-geologlai viszonyairól.)^ E vidék oiohydrographiai vi- 

 szonyai rendkívül egyszerűek, az emelkedések csak alacsony plateauk. A mediter- 



Földtani Közlöny. XX VII. köt. 1897. 16 



