24SJ TÁRSULATI ÜGYEK. 



rán, diluvium és alluvinm képződményei vesznek részt a terület geológiai felépí- 

 tésében. A mediterránkorú vörös, kötött agyag kevés kövületet tartalmaz és a 

 lejtök meredekebb helyeit foglalja el. A diluváilis képződmények vagy vizi lera- 

 kodások, mint a kavics, vörös laza homokkő és a csillámos finom homok, vagy 

 subaerikns lösz. E területen ie többféle lösz van, a melyek physikai sajátságai 

 különbözők. Az előadó a felvett terület talajtéi-képeit és a gyűjtött anyagot is 

 bemutatta. 



Dr. LóczY Lajos vál. tag felhívja az agrouom geológusok figyelmét egy 

 eddig még meg nem fejtett kérdésre, t. i. hogy a lösz és más sitbaérikus képződ- 

 mények mily viszonyban vannak az altalajhoz, nevezetesen a vörös agyaghoz 

 (nyirok), tartozik-e az a löszhez vagy sem? Saját észleletei alapján azon nézeten 

 van, hogy e vörös agyag nagyobbrészt szintén subaérikus lerakodás, telve merőleges 

 hasadékokkal és csövecskékkel s ezeket vasoxyd béleli ki ; a növényzet korhadá- 

 sakor végbemenő chemiai folyamatok az ásványos részeket erősen szétmállasztot- 

 ták, miközben vasoxyd is kiválik. 



P. Inkey Béla sok tekintetben osztja a felszólaló nézetét, de azt a vörös 

 agyagot, a mely a trachyt-hegységek közelében van, mállási terméknek tartja, a 

 melyet a víz lemosott a lejtőkről. 



Halaváts Gyula e tárgyhoz szólván felemlíti, hogy a titeli fensikon három 

 sáv vörös agyag betelepedés van a löszbe, és pedig ezzel váltakozva. Ezt akként 

 magyarázza, hogy a typusoa lösz száraz földre hullott, ha pedig valamely álló 

 mocsárba akkor ebben képződött idővel a vörös agyag. Temes megyében a babér- 

 czes ^ őrös agyag a lösz alatt fekszik, tehát ennél régibb képződmény. 



3. Halaváts Gyula «az egri mammuth leletről^ beszélt. Ez év kora ta- 

 vaszán Eger város DNy-i végén a Pap-hegy lejtőjén, egy út építése alkalmával 

 mammuth csontokat találtak. A hegyoldalát rhyolithtufás málladék alkotja és ez 

 alatt sárga homok van, ezen fekszik egy durvább kavics réteg, a melyből előadó 

 két mammuth zápfogat és egy 180 cm hosszú mintegy czombvastagságú agyar 

 darabot ásatott ki. Az előfordulási viszonyok és a sok apróbb csonttöredék arra 

 mutat, hogy az állat csontjait már a víz hordta ide. 



4. Dr. Staub Móricz röviden előadja, hogy Nathorst stokholmi tanár hozzá 

 intézett levélben említi, hogy ő a svédországi rhaetben a Ctenis hungarica Staub- 

 nál (Földtani Közlöny XXVI. 336. 1.) még nagyobb fajokat talált, de még nem 

 irta azokat le ; figyelmeztette továbbá az előadót arra, hogy Arthrophyojtsis 

 tenuinervis nevű faját előbb csakugyan egyszikű növény levelének tekintette (i. h. 

 334. 1.), de későbben meggyőződött arról, hogy tulaj donképen cycadea és ennél 

 fogva Pteroplyllum Yucca-nak nevezte el. (Sverig. Geol. Undersökn. 1878. Floran 

 vid Bjuf. II. p. 89.). 



