274 szÁDKCZKY cjycla: 



álló) .í<hwsvára(i<">(lör szakad a Hosszűpatak szeles völgyébe. Tovább délre 

 találjuk a K-i oldalon a lloijhf őszödről, ezzel szemben a Ny-in a Csőjjögő- 

 \3igy Hosszilgödröl. Ezután a Xy-i oldalon a páratlan Krüstőly ^ (Kristály?) 

 következik. Majd feljebb a K-i oldalon a Nyirjesgödör vele szemben a 

 Ny-i oldalon a lliülóapalai: (Hollós?) völgye, melybe északról a Köszörűs-, 

 aztán a Kopcsapatak ömlik. Tovább délre a K-i oldalon a kovácsvágási 

 hutától jövő páratlan 1 fosszúpatal' völgye nyílik. Erre ismét páros völgy 

 következik : a K-i oldalon a Hosszúbegy, a Ny-in pedig a Királyhegy D-i 

 oldalán lévő völgy, melyek felett csak kisebb szakadások vannak a víz- 

 választót képező Vontatóig. 



Kovácsvágás E-i részén nyilik keletről a hosszú FeJ.elepafnI: völgye, 

 uyugotról pedig a Jánosvára és Kulin közti völgy, melyek már hegyes 

 szögletet képeznek a fövölgygyel. 



A Vontató D-i oldalán a Csavdrapataldal kezdődik a Radvdmjpalal: 

 szép völgye, melybe szintén szakadnak szemben fekvő páros völgyek, de a 

 völgyek nagyobb száma többé nem páros. 



Irodalom. 



Vajmi kevés az a geológiai és kőzettani adat, a mit szorosan e vidékre 

 vonatkozólag az eddigi irodalomban találunk. Ezt annak tulajdonítom, 

 hogy a szóban lévő terület kívül esik a híres Tokaj bortermelési vidéken, 

 valamint a telkibányai nagy rhyolith-területen is, melyek az ide került 

 kutatók idejét egészen igénybe vették. De másrészt oldalt esik a Malom - 

 Ligetfő patak völgyén haladó fő közlekedési vonaltól és egyes részeiben 

 nehezen bejárható, barátságtalan rengetegből áll. 



A régibb utazók közül Jens Esmaek ^ és Beudant ^ nem is érintet- 

 ték ezen területet. Richthofen ^ báró terjedelmes leírásában is csak azt 

 olvassuk a 217. lapon, hogy «a hatalmas horzsaköves tufa- és lávaconglo- 

 meratokból, a melyek Kovácsvágás völgyének mindkét odalán szálban 

 állanak)), következteti, hogy itt is rbyolith alkotja a hegyeket. 



Dr. Szabó József -' is csak egy helyrC)!, a tőle térképezett terület 

 határán eső Nyilazóbányáról emlékezik meg. Kirándulásainak felsorolásá- 



' A neveket úgy irom. hogy azokat Vágásnak eléggé intelligens, nagyobbára 

 elszegényedett nemesekből álló lakossága kimondja. 



- Kurze Beschreibung einer mineralogisclien Reise durcli Ungaru, Siebenbür- 

 gen und das Bannat, von Jens Esmark. Freybeig, 1798. 



" Voyage minéralogique et géologique en Hongrie pandant 1' aunée 1818. 



* Studieu aus den ung. siebenb. Trachytgeb. Jahrb. der k. kön. geol. Eeichs- 

 anst. 1860. XI. Jalirg. 



•'■ Tokaj -Hegyalja és kíirnyékének földtani viszonyai. Egy földtani térképpel. 

 Math. és Termeszeit. Közlem. IV. kötet. \X()(> ^22t;— 303. lap. 



