A UUDA-HÁNYACSKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS KÖZÖTTI VIDKK. 275 



tiál, a 243. lapon ez áll: «a Nyilazóbányában nagyszerű közetfal lepett 

 meg, 100 — 130' magasságnyi. Nevezetes a tufában előforduló sok pyrit 

 kristály.)' A 295. lapon, a kéngöz tódulásainak tárgyalásánál irja róla, 

 hogy: « köles nagyságú rhyolitbtufa szemek között hasonló nagyságú pyrit 

 kristályok nagy mennyiségben vannak meg». 



Meg kell azonban említenem, hogy azon általános geológiai viszonyok, 

 melyeket Szabó a sárospataki Megyeribánya és Czinegehegy kövületei alapján 

 a Tokaj -Hegyalj a vidékére kifejt, nag3^jából áll a szóban levő területre is. Ne- 

 vezetesen áll az. hogy a szorosabb értelemben vett vulkáni működés a medi- 

 terrán és szarmata epochában folyt le, hogy a congeria-tengernek nyoma sincs 

 e vidéken. Söt egészen helyesnek találom Kovácsvágás vidékére vonatkozó- 

 lag azon megjegyzését is, melyet ezen munkájában a pyroxenandesitek, 

 akkori elnevezés szerint andesin-trachytok viszonyos korára tett, de később 

 megváltoztatott, miszerint a pyroxenandesitek kitörése megelőzte az amphi- 

 bolandesitek- és rhyolithokét : de ez Kovácsvágás vidéken az andesiteknek 

 csak egy részére áll. Valószinű, hogy később, midőn meggyőződött, hogy a 

 pyroxenandesitek más része határozottan a legfiatalabb kitörésekhez tar- 

 tozik a trachytos kőzetek sorában, akkor vette az andesiteket általában a 

 legfiatalabbaknak.* 



Feltűnően keveset találunk ezen vidékre vonatkozólag Wolf felvételi 

 jelentésében ">'">' is. Mindössze a 259. lapon írja, hogy a pataki Megyeri- 

 bánya malomkőzetéhez hasonló közeteket talált Ujhely, Budabányácska és 

 Mikóháza között. Települési viszonya a fiatalabb, jól rétegzett tufához 

 részben nagyon világos és majdnem úgy látszik, hogy a kettő között egy 

 fejlődési tag hiányzik. Tovább a 262. lapon : A cerithiumrétegek tufái töltik 

 ki Sárospatak, Kovácsvágás és Pálháza közti öblöt. 



Az előforduló közetfajok és azok kora. 



Ezen terület a következő eruptív kőzetekből van felépítve. 



A tömeges eruptív kőzetek közül határozottan az andesit uralkodik, 

 melynek két faját lehet már szabad szemmel való figyelmes vizsgálásnál a 

 helyszínen elkülöníteni egymástól, nevezetesen : 



a) tiszta pyroxen-(hypersthen, augit) andesitet, és 



b) amphíbolt is tartalmazó pyroxen-andesitet. 



A rhyolühoknak szintén két- fajtáját különböztethetjük meg : 



c) orthoklas-quarz-rhyolithot, és 



* Geológia. Budapest 1883. 475—477 1. 

 ** Erláuterungen zu den geologischeu Karteu der Umgebung von Hajdú- 

 Nánás, Tokaj, und Öátor-Alja-Ujhely. Jahrbuch der k. k. geol. Reichsanstalt 1869. 

 pag. 235. 



18* 



