^80 SZÁJ)EC'ZKY GYULA 



Bek az cxdPcxd (100) szerint való ikrek. Nagyobb magnetil limonitos külső- 

 vel nem sok fordul elö benne. 



A foldpátol: rövidebb és vaskosabb oszlopokat alkotnak, mint a 

 pyroxenek. Többnyire két, vagy általában nem sok egyénből álló albit- 

 ritkábban periklinikrek ezek, a melyek úgy elsötétedési szögleteik, valamint 

 lángkisérleti viselkedésük alapján az anorthü- és 6//íoí/;//<Y-sorozatba tar- 

 toznak. Közönséges bennük a byperstben-augit, továbbá az alapanyagnál 

 jóval barnább színű üvegzárvány. 



A phorpbyrosan kivált ásványok : pyroxen, magnetit, földpát, gyakran 

 szemcsés halmazokká csoportosulnak (basisos vagy endogén közetzárvány). 



A színtelen, üveges alapanyagban elég nagy számmal találunk föld- 

 pátmikrolitbokat, melyek közül a legapróbb pálczikák hossztengelyükkel 

 egyközösen sötétednek. De vannak léczalakú kettős ikrek is, melyek elsöté- 

 tedési szöglete egész 20°-ig emelkedik. Vékony hypersthentük kevesebb 

 számmal fordulnak elő ; ezekre némelykor apró magnetitszemek tapadnak, 

 melyek egyébként szabadon is találtatnak az alapanyagban. 



A Nagy-Somhegy É-i aljában a Kemencsepataktcl a második vízmo- 

 sás tár fel egy a felületen ki nem emelkedő audesitszalagot. 



Ezen vízmosásban az andesit eruptív brecciába megy át, melyben az 

 andesitdarabok zöldes színű, tufás agyagba vannak rendetlenül beágyazva. 

 Egy helyütt a tömör andesitben egy ED-i irányú, keskeny eruptivbreccia- 

 dyke fordul elö. 



A vízmosás felső részében 260 m magasság körül oszlopos elválású 

 andesitra bukkanunk. A 3 — 6, de többnyire 5 szögletű oszlopok merőlege- 

 sen állnak, vagy csak gyengén hajolnak meg, úgy hogy az árokban oszlop- 

 fejeken járunk, oldalát pedig felálló oszlopok képezik. Vékony hyalith-kér- 

 get is találni itt ez andesiten. Feljebb a N.-Som plagioklas-rhyolithja váltja 

 fel az andesitet. 



A mikroszkóppal megvizsgált andesit az árok alsó részéből származik. 

 Az alapanyag mikrolithjai és a porphyrosan kivált nagyobb ásvánj'ok között 

 átmenetet képező középnagyságú alakok nincsenek. 



A nagyobb ásványokat itt is plagioklas földpátok, pyroxenek és mag- 

 netitek alkotják, de a pyroxenek közül az augit jóval kevesebb, mint a 

 hypersthen. A nagyobb ásványok, különösen az augitok gyakran le vannak 

 gömbölyödve. 



A hypersthenek főbb tulajdonságaikat tekintve megegyeznek az Akasz- 

 tóhegy liypersthenjeivel. Zárványul némelyikben augitot találni és kívülről 

 is augit tapad rá, úgy, hogy a hypersthen (010) lapjának az augit (100) lapja 

 felel meg. Harántmetszetben az oszlop és véglapokat körülbelöl egyenlő 



