A laiDA-HANYACSKA KS K()VÁtSVÁ(iÁS KciZÍiTTI ViniÍK. 281 



erősen találjuk kifejlődve. Gyakran nagy magaetitszemek tapadnak a pyro- 

 xenekhez. 



Az augit kristályok némelykor nemcsak le vannak gömbölyödve, de 

 felületükön apró szemekből álló, zavarosan sötétedő burok által takartatnak. 



A földpátok gyakran szemcsés halmazokban gyűlnek össze a pyroxe- 

 nekkel és magnetitszemekkel egyetemben. Egyéb tulajdonságaikat tekintve 

 is megegyeznek az Akasztódomb andesitjának földpátjaival. 



Nagy magnetitszemeket is találunk kevés számmal. 



A barnaszinű üveges alapanyagban elég sok, nagyobbára nem iker 

 földpáttüket, jóval kevesebb nagyon vékony hypersthentűket találunk ki- 

 válva. Az utóbbihoz apró magnetit szemcsék tapadnak kevés számmal. 

 A vas egyrésze az üveges alapanyagban maradt, azt barna szinűre festi. 



A most ismertetett vízmosás nyilasánál a Malompatak szegélyén van 

 egy alacsony andesit dombocska, melynek világos szürke színű, üveges 

 alapanyagú kőzete mikroszkóp alatt is hasonlít az előbb leírt andesitekhez. 

 E tekintetben tehát az előbbi leírásokra hivatkozom. A pyroxenekre vonat- 

 kozólag azonban meg kell emlékeznem egy érdekes harántmetszetről, mely- 

 ben a két oldalas véglap oo P cxo (100) és oo P oo (100) által határolt hyper- 

 sthen kristályt oo P oc (100) szerint összenőtt sokszoros augitiker zár be. 

 Az augiton az oszlop oo P (110) es a véglapok oo p oo (010), oc P^ (100) 

 egyenlő erősen vannak kiképződve, es a hasadások nem mennek át a hyper- 

 sthenbe. Az augit úgy burkolta be a hypersthent. hogy az oszlop hasonló 

 él:?zögeí felelnek meg egymásnak, tehát a hyperstheu a tengelye az augit }> 

 tengelyével esik össze. Ezen andesitben is kevesebb az augit és valószínűleg 

 resorbealásra visszavezethető olyanféle elmosódott körvonalakat mutat, mint 

 az előbbiekben. 



A földpátokra is áll az, mit az előbbiekről irtam. Vastag táblákat 

 alkotnak a oo P (x (010) szerint, és még az előbbieknél is töbl) sötét 

 barna üvegzárványt tartalmaznak, melyek gyakran zónás szerkezetűvé 

 teszik. 



De a legnagyobb nevezetessége ezen andesitnek az, hogy benne ide- 

 gen (enallogen, exogen) közet-zárrái/y is előfordul. Egy ilyen 2 — 3 cm át- 

 mérőjű, tömör, kékes fekete szinü, zöldes, contact övével szorosan az ande- 

 sitbe olvasztott zárványt mikroszkóppal megvizsgálván, benne három kü- 

 lönböző övet találtam. 



A legbelsőbb részt nagj'on sok spinell mellett főként cordierit alkotja. 

 A spiuellek részint opák magnetitszemek, de vannak köztük zöldes barna 

 pleonastok is. Ezek nemcsak különálló szemeket, hanem egy irányban erősen 

 megnyúlt pálczikákat is alkotnak. 



A belső rész fötomeget azonban a kisebb, nagyobb, helyenként össze- 



