282 SZÁDKCZKY GYULA : 



zúzott cordieritek összefüggő csoi^ortja teszi ki, melyeknek ibolyába hajló 

 es sárgás j)leochroismu8át a vastag metszetekben tisztán kivehetni. A cordie- 

 ritszemekben helyenként sülimanittük széthullt kévéhez hasonló csoportja 

 jelenik meg. 



A spinellek övére egy olyan következik, melyben a színes elemet a 

 biotü foszlányok szabálytalan csoportja alkotja. Cordierit ebben is van, 

 ezenkívül nagyon kevés, de eléggé széles (kb. 0,12 mm-nyi) apatit oszlopkák 

 is akadnak. A biotitlemezekhez elvétve rendkívül piczi zircoii szemecskék 

 tapadnak. 



A normális andesitbe átmenetet képező legkülsőbb érintkezési öv 

 plagioklas-földpátokon és magnetíten kívül sok pyroxent tartalmaz. Ezen 

 öv is egészen szemcsés, gránitos szerkezetű- 



A Kemencsepataktól számított harmadik tekintélyesebb vízmosás, a 

 mely a Póczák Ny-i oldalán ered és a Kulin Ny-i aljában halad, hasonló 

 viszonyokat tár elénk nagyobb méretekben, mint a második. A pyroxen- 

 andesit az árok alsó részében 185 m körül már szálban áll; 195 — :214 iii 

 magasságig eruptivbrecciát képez, mire ismét tömör andesit következik, 

 melyet feljebb újra eruptivbreccia vált fel, hogy mihamar nyiroknak adjon 

 helyet, A vízmosás középső részében 10 — 15 m mélységet is elér és olyan 

 keskeny, hogy a felszínt borító cserje majdnem egészen eltalcarja. Helyen- 

 ként alagutat vájt magának a víz, melyet óriás, egymásra bukott sziklák 

 tetéznek. 



A Pócza aljában 264 m magasság körül a nyirok pyroxen-andesit tu- 

 fának, majd brecciának enged helyet, melyet jól észlelhetünk egy K felöl ez 

 árokba szakadó mellékárokban, hol 275 m körül kásányi szemekből álló 

 vulkáni homok majdnem szintes helyzetű rétegei települnek rá. Ezt ca. 

 300 m-ig követhetjük, a hol agyagos rétegek váltják fel. 



A Kulin nyugati oldalán leereszkedő árok közepe tájáról származó 

 andesitet mikroszkóppal is megvizsgáltam. Atalában véve hasonlít az előb- 

 biekhez. A nagyobb ásványok közül több és terjedelmesebb a földpát, mint 

 a pyroxen. Ez utóbbiak között augit is körülbelöl annyi, mint a hypersthen. 

 Nevezetes dolog, hogy a pyroxenek gyakran nem sötétednek egész terjedel- 

 mükben egyszerre. Egy gránitos csoportosulás szelén levő hypersthenben 

 augitszemeket látni, de augit borítja kívülről is a hypersthen egy oldalát. 



A szabálytalan alakú nagyobb magnetitszemek külsejükön límonito- 

 sodva vannak. 



A bytownit sorozatú plagioklasokban sok a barna, gázhólyagokat tar- 

 talmazó üvegzárvány, kevesebb a hypersthen zárvány. 



A nagyobb ásványok gránitos csoportosulása között az alapanyagnál 

 jóval sötétebb barna színű üveget is találunk "oeszorúlva, melyből azonban 

 a mikrolithek egészen hiányoznak. 



