286 SZÁDECZKY GYULA : 



a N.- és K.-Som. (931,930)*, N.- és K.-Eperjeske (1257 + 934,933), Doboskút 

 (929), Luczahegy (928), a Sinka É-ki aljától (1320) és K-i oldalán a Sinka- 

 kút irányában 400 m magasból (1700) származó andesitet, továbbá a 

 K. -Sinka külön álló kúpjának andesitjét (1534). 



A mikroszkópos vizsgálat alapján különbséget találunk a tetőket alkotó 

 és a mélj'ebb helyek andesitje között. A különbség nem az ásványos össze- 

 tételekben rejlik, mert ezen szempontból a vidék valamennyi pyroxen-ande- 

 sitje megegyezik egymással, hanem az alapanyag kiképzödésében és az első 

 idöböl származó ásványok nagyságában. A tetők andesitjeben ugyanis az 

 alajmnyag kristályosodása sokkal kezdetlegesebb, a nem kristályosodott 

 üveges rész, szine pedig jóval sötétebb, mint a mélyebb helyekről származó 

 andesiteké. Ezzel összefüggésben a porphyrosan kivált ásványok kisebbek 

 a tetökőzetben, mint a mélyebb helyekről származóban. A felületre került 

 lávák ugyanis gyorsabban lehűltek, mint a mélyebb helyről származó, erosio 

 által feltárt lávák. 



A Sinka csoport andesitje általános mikroszkópos jellemvonását te- 

 kintve megegyezik a Vágás környéki andesitekkel, mégis van közöttük 

 egy feltűnő különbség, nevezetesen : mig az előbb tárgyalt andesitek 

 hypersthenjeinek kivétel nélkül eléggé erős pleochroismusuk van, addig a 

 Siukacsoport andesitjének hypersthenjei vagy egyáltalában nem, vagy 

 csak igen gyengén pleochroosak. Egyébként a pyroxenek közül rendesen itt 

 is a hypersthen van túlsúlyban az augitok felett. A pyroxeneken kívül ke- 

 vés magnetitet és sok földpátot kell megemlíteni a nagy ásványok sorában, 

 melyek nagysága azonban többnyire csak 1 mm körül marad. 



Az egész nagy andesitterület, sőt a K-i oldalán lévő apróbb előfordu- 

 lások andesitjét is összefoglalva fogom mikroszkópos tulajdonságaik szerint 

 bemutatni. 



A kristályosodás sorrendjét tartva szem előtt, megemlítem először is 

 a nagy 



magneíUszemeket, melyek nem nagy számban és nagyon egyenetle- 

 nül vannak szétszórva az alapanyagban. Alakjuk rendesen szabálytalan, 

 gyakran meg vannak nyúlva, egy irányban kihúzva ; sőt némelykor alakjuk- 

 kal olyan benyomást tesznek, mintha vastartalmú zárványtermészetü ás- 

 ványokból (biotit, amphibol) képződtek volna. Apróbb magnetit szemeket 

 találunk a pyroxenekbe zárva, mely körülmény mutatja, hogy a magnetit 

 részben első kristályosodási termék. Hiimatitos szegélyű, nagy magnetitot 

 találtam a hotykai Villásvölgy zöld andesitjeben. 



A piiroxenel: között, mint már említettem, a rhombos hypersthenek 

 uralkodnak az egy hajlású augitok felett. 



* Ezen gyűjtési számokat azért közlöm, bogy a leirásbau rövidebben bivat- 

 kozhassam reájuk. 



