A UUDA-BÁNYÁCSKA ÉS KOVÁCSVÁfiÁS KÖ/ÜTTI VIUKK. 287 



A hiipcrslheiK'I: itt is kiircsú, némelykor nagyon hosszú oszlopokat 

 alkotnak, melyek uralkodói ag a két oldalas véglap oo P oo (100), ooPcx3(010), 

 alárendelten az oszlop cxo P (110) által vannak alkotva. Végeiken vagy le- 

 (TÖmbölvödnek, vagy pyramisosan végződnek; pleochroismusuk alig észre- 

 vehető, csak azon hypersthenek mutatnak valamivel erősebb pleochroismust, 

 melveken cheraiai átalakulás (serpentinesedéa) kezd erőt venni. A N.-Som 

 megvizsgált andcsitjébeu lévő hypersthenek ^a mm szélesség mellett 

 1 mm-nél nem hosszabbak, a 0,07 mm vastag lemez pleochroismusa : 



a. Up = vereses zöld 



b. Uni = világos sárgás zöld 



c. Up — világos zöld. 



Gyakran találunk ezen andesitek hypersthenjeinél is keresztalakú át- 

 növésta makrodoma szerint. Ezen ikreket jól észlelhetjük a oo P cxo (010)- 

 nek megfelelő metszetekben (928, 934). 



Nagyon közönséges bennük az üvegzárvány, gyakran gázhólyagocs- 

 kákkal. Némelyikben sok a magnetitszem (929), sőt elvétve apró hámatit- 

 lemezkét látni a hypersthen hasadása mentén (930). 



Némelykor a hypersthenek csoportokban vannak meggyülve. 



Az augitok minden jel ezerint később kristályosodtak, mint a hyper- 

 sthenek, mert elég gyakran beburkolják a hyperstheneket. Ezen beburko- 

 lás nem esetlegesen, hanem kristályosodási törvények szerint történt, 

 úg;^' hogy a hypersthen-oszlop c>oP(110) tompább szöglete összeesik az 

 augit oszlop oo P (110) tompább szögével, tehát ahypersthenek ooPoo(OlO) 

 lapja az augitok oo P oo (100) lapjának felel meg. A hyperstheneknél jóval 

 rövidebb augitok rendesen csak a hypersthenek-középső részét burkolják 

 be (930, 931). 



Egy másik érdekes társulása az augitnak hypersthennel az, midőn az 

 augit a szabálytalanul, zegzugosán végződő hypersthen- oszlopot növeli to- 

 vább (930). 



Számra nézve csak ritkán közelítik meg az augitok a hypersthe- 

 neket (930) ; nagyon kevés az augit a Luczahegy és K.-Som andesitjében. 



Az augitok igen gyakran elmosódott körvonalakkal bírnak, vagy szem- 

 csés augitkeret veszi őket körül, melynek elsötétedése is igen zavaros (1700). 

 Ezen tulajdonság némelykor annyira fokozódik, hogy az egyes augitmara- 

 dékok csak erősebb fénytörésük és polárisait fényben erősebb kettős töré- 

 sük által válnak felismerhetőkké a szürke alapanyagban (1257). 



Közönséges a többszörös augitiker oo P oo (100) szerint (933), de ha 

 az augit szemcséssé változik, akkor az ikerlemezek is elmosódnak. 



A hotykai Mélyvölgy felső részen lévő zöldköves andesitekben a pyro- 

 xenek egészen el vannak változva. Az augit helyét sokszor calcit foglalja el , 



