294 SZÁDECZKY GYULA ! 



tején, mert ezek a Tölgyesen fi50 m magasságban végződnek, a Fehérházon 

 lévő láva pedig, mely valószínűleg a Palaczkáról folyt ide, 225 m-ig 

 követhető. 



250 m-ig van szálban a N. -Jánosvára és a Királyhegy amphibolos 

 andesitje, körülbelöl ilyen magasságban áll szálban a vágási Huták felett 

 lévő patakokban elrejtett amphibolos andesit is. A Szicsok alatt a Dohosor- 

 táson pedig 200 m magasban találjuk a nagj^ ásványokat és átkristályoso- 

 dott alapanyagot tartalmazó andesitet. 



A pyroxen-amphibol-andesitek túlnyomó nagy részénél tehát kétség- 

 telen, hogy áttörte a horzsaköves, orthoklastartalmú laza tufát, mindössze 

 a kovácsvágási Huták elágazó patakjainak fenekén, körülbelöl 250 m ma- 

 gasságban találunk andesitelöíbrdulásokat, befedve orthoklas-rhyolith-brec- 

 ciával. 



Hogy a laza orthoklasos tufák lerakodása előtt is voltak amphibolos 

 andesitkitöresek, arról meggyőződhetünk a Köszöriispatakban, a hol orthok- 

 lasos tufák alatt mediterrán kövületeket tartalmazó rétegek, ezek alatt pedig 

 pyroxen-amphibol-andesit-tufát találni. Az Akasztódomb szarmatemeleti ré- 

 tegeiben is előfordulnak pyroxen-amphibol-andesit-darabkák. 



Megemlítem itt, hogy a Telkibánya-kovácsvágási nagy rhyolithterüle- 

 ten, Kostallótól DNy-ra az Ördögvölgyhen is találtam hasonló, a rhyolithok 

 alatt eldugott kis amphibolos andesitelöfordulást. Valószínűleg a régibb 

 andesiteruptióknak a termékei a Hotyka felett lévő, alacsony amphibolos 

 andesitelöfordulások is. 



Mindezekből azt következtethetjük, hogy a pyroxen-amphibol-ande- 

 sit kitörése is a mediterrán epochában kezdődött és tartott a szarmata 

 epochában. 



Makroszkópos leírás. A pyroxen-amphibol-andeeitek is többnyire 

 szürke, vagy veres, vagy zöldesbe hajló, ritkán egészen fekete, (Osztrahegy, 

 Vágás K-i oldalán a Eozsvahegy) tömör kőzetek, melyeknek szabad szemmel 

 látható földpátjai általában véve valamivel nagyobbak a pyroxen-andesitek 

 földpátjainál. 



A legnagyobb földpátok 3 — 4 mm hosszú téglalapokat mutatnak, de 

 elvétve akadunk jóval nagyobbakra is, így a Somhegytető andesitjeben ta- 

 láltam 1 5 mm hosszú és 8 mm széles, lángkísérleti meghatározás szerint 

 andesin-sorozatú földpátkristályt is. 



Az amphibolok többnyire 1 mm széles, 2 — 3 mm hosszú, karcsú osz- 

 lopok, de látunk közöttük itt-ott 2,5 mm széles, 5 mm hosszú oszlopokat is 

 (Feketehegy tető). 



Kiképzödésre nézve rendesen fénytelen IracJtj/losak, de egyes helye- 

 ken, es pedig többnyire a horzsaköves tufával való érintkezésnél, vagy 

 annak közelében (Királyhegyen, a Hármastető Ny-i aljában az Aranyospatak 

 felett, a K. -Hallgatón), perlithes vagy szurokköves, egyszóval üveges kiképző- 



