A Hri>A-HÁNYÁCSKA KS KOVÁCSVÁGÁS K(')Zr>TTI VIDKK. 295 



dósre is akadtam. Felig üveges andesit fordul elö az Osztva ós Baradla közt 

 eredő. Vágás felé tartó patakban, a Eozsván, a N, -Köves es Hármasbegy 

 közötti nyeregben. Nagyon közönséges az üveges kiképzödés a Hotyka hatá- 

 rában előforduló amphibolos andesiteknél, továbbá az Ujhely mellettiek- 

 nél is. 



A nagyobb szemű, lazább szerkezetű trachytos és üveges andesitek- 

 töl különböznek azon sűrtí, tömör, nem annyira széles földpáttáblák, 

 mint inkább megnyúlt, karcsú oszlojiokat tartalmazó zöldes andesitek, 

 melyek a vágási Huták és lludabányácska között képeznek apró foltokat. 



Opálos ereket találtam a N. -Köves Ny-i lejtőjén, a hol veres jáspis is 

 előfordul. Felsites a Hármashegy K-i aljából a Feketepatak mellől származó 

 andesit alapanyaga. 



Az áttört kőzetekből felvett, csillámtartalmú zárványok ritkán fordul- 

 nak elö ezen andesitekben. Biotitgnájsz-zárványt találtam a Boglyosgödör 

 felső részén, szürke és veres rétegekben váltakozó, schlieres andesittuskó- 

 ban. Hasonló, de erősen beolvadt zárványok fordulnak elő a K.-Hallgató 

 andesitjében. 



Aprószemü veres, tömör, vagy likacsos hasisos kőzelzárványokat elég 

 sűrűn találunk a Fehérparton, továbbá a Lóhalál K-i aljában. Mindkét he- 

 lyen a horzsaköves tufát boritja az andesit. Zöldes szürke, likacsos, apró- 

 szemü, amphibolitokat bőven tartalmazó zárványokat találni a Feketepatak 

 mentén, a K.-Jánosvárán, a Szicsok K-i aljában. 



Mikroszkópos vizsgálat. Mikroszkóppal megvizsgáltam a Feketehegy 

 csoportjából a Feketehegy E-i nyúlványáról (1578a), az Osztrahegy É-i aljá- 

 ról (1298), Vágás falu K-i oldaláról (1590), a Feketehegy Ny-i aljáról a 

 Feketepatak közeléből (1301), a Somhegy K-i aljából (1626), a N, -Köves 

 Ny-i aljából (1301>), a Hármastetö EK-i (990) és Ny-i aljából az Aranyos- 

 patak kezdetétől (1307), a K.-Hallgató Ny-i tetejéről (1621) és a Fehérpart- 

 ról (1570) származó andesiteket; a Feketehegy körül lévő különálló andesit- 

 eruptiok területéről pedig a Szicsok D-i végéről (350), a Dohosortásról 

 (1581), a N.-Jánosvárárol (1234) és a K.-Jánosváráról (1235), a Sompatak 

 nagyhutai Zadnyitó K-i végéről (1-1 1), végül a Királyhegy Ny-i (920) és K-i 

 aljából (1602) származó andesiteket. 



A mikroszkópos vizsgálat eredménye az, hogy a porphyrosan kivált 

 nagy ásványok között előfordul úgy rhombos hypersthen, víilamint egyhaj- 

 lású augit es amphibol is. Ezen színes ásványok közül legnagyobb mennyi- 

 ségben találjuk a hypersthent. Az augit és amphibol között a megvizsgált 

 csiszolatok nagy részeben az amphibol uralkodik, csak a Feketehegy cso- 

 portjának széléről származó (1578a) audesitbau találtam körülbelől annyi, 

 vagy több augitot, mint ampbibolt (1298, különösen 1621). 



A hypersthenek a csiszolatban legfeljel)b 1 — 2 mm hosszú karcsú osz- 

 lopokat alkotnak, melyeknek szabályos kristályalakj uk ritkán van : ez eset- 



