^96 SZÁDFXZKV GYULA 



ben pyramisosan, illetőleg domával végződnek. Harántul metszve a hosz- 

 szanti és haránt lappárok oo P oo (010), oo p oo (100) vannak jóval eröseb- 

 ben kifejlődve, mint az oszlopok oo P (110), tehát nyolczszögletü metsze- 

 teket mutatnak. De nagyon gyakran le vannak gömbölyödve a hypersthe- 

 nek ós a harántmetszetek tanúsága szerint az oszlopos hasadáson kívül 

 elválnak a hosszanti és harántlappárok irányában (16!á6). 



A hyperstheneknek rendesen elég erős pleochroismusuk van : 



a, np = vereses sárga, vagy vereses zöld 



b, n^, = sárgás zöld 



c, ng = világos zöld. 



Mindössze az osztrahegyi, továbbá a Somhegy K-i aljáról származó 

 (1626), végül a sompataki-huta (411) andesitjében találtam gyengébb pleo- 

 chroismusu hyperstheneket. 



Az amphibolos audesitek hypersthenjei között is találunk ritkán a 

 makrodoma P oo (101) szerint összenőtt ikreket (1578a, 1636). 



Magnetitszem, üveg- vagy alapanyag zárvány némelykor (1626) ne- 

 gativ kristályalakkal, közönséges ezen hypersthenekbeu, az osztrahegyiben 

 ezeken kívül augitot is találtam. Csak ritkán fordul elő a hypersthenben 

 amphibol-zárvány, mely, ha a hypersthen corrodálva van, olyan benyo- 

 mást tesz, mintha uralitosodással volna dolgunk. Ezek között első helyen a 

 Szicsok (1581) andesitjét említem meg, melyben a corrodált, oo P oo (100 

 szerint átmetszett hypersthen közepén oo P oo (010) szerint összenőtt am- 

 phiboliker van. A Szicsok egy másik andesitjében (350) az amphibol körül- 

 növi a hypersthent. Hypersthenbe zárt amphibolra akadtam a Somhegy 

 (1626) andesitjában is. 



Utólagos mechanikai hatások folytán némelykor (1298) a hypersthen 

 nem sötétedik egész terjedelmében egyszerre. A mechanikai és ezzel kar- 

 öltve járó chemiai hatások gyakran anyagukban is megváltoztatják a hyper- 

 sthent. A Feketehegy Ny-i aljáról származó (1301) andesit legfeljebb 1 mm 

 hosszú karcsú hypersthenjei többé-kevésbbé mind el vannak változva ser- 

 peníiitiié. Az elváltozás azzal kezdődik, hogy a még ép hypersthentestbe 

 erősebben kettőstörésű Xközönséges vastagságú csiszolatban kettős törése a 

 11. rendű zöldig megy fel), hosszuk szerint positiv charakterü zöld, harán- 

 tul sárgás szinü, gyenge pleochroismusu (xylotil) rostok nyúlnak be. Erre 

 az elváltozás magasabb fokának megfelelőleg egy szemcsés öv keletkezik, 

 és átmegy a harántrepedések mentén gyengébb kettőstörésű bastitba. Ezen 

 kőzetben a xylotillá való alakulás sokkal tökéletesebb, mint a basti- 

 tosodás. 



Egészen bastittá, hosszában negatív charakterü serpentinné alakult a 

 vágási Huták andesitjének (1310) hypersthenje, a nélkül, hogy az augitok 

 serpentinosedtek volna. Ezeken kívül még több más hely andesitjében talál- 



