298 SZÁDKCZKY GYULA : 



pát és hypersthen. Mind a bárom zárvány előfordul a Somhegy K-i 

 aljáról származó (16i2G) andesit corrodált amphiboljában. Kitkán (1298, 

 1581) rendkívül apró, erős fény- és kettöstörésű (zirkon?) zárványra is 

 akadunk. 



Némelykor csoportokban gyűlik meg az amphibol (1602). 



Aiigil. Az ampbibolos andesitekben az első kristályosodási idő nagy 

 ásványai közül augit fordul elő a legkisebb mennyiségben, eltekintve a 

 Feketebegy csoportjának széléről megvizsgált, fent felsorolt néhány ande- 

 sittől, melyben az augitok számra nézve mindjárt a hypersthenek után kö- 

 vetkeznek. Kivételesen akadtam olyan andesitra (1301), melyben hyper- 

 sthen, amphibol, augit körülbelől egyenlő mennyiségben van meg; de 

 olyanra is, melyben az augit nagyon kevés, annyira, hogy némely csiszolat- 

 ban egyáltalán nem fordul elő (990, 1602, 920). 



Az augitoszlopok vastagságra nézve nem igen engednek a hypersthe- 

 neknek, de rendesen rövidebbek a hyperstheneknel. Csak elvétve találunk 

 szabályos körvonalú kristályokat : ezeknél uralkodik a két oldalas véglap 

 oo P oo (100), CX3 p oo (010), nagyon alárendelt az oszlop oo P (110). Sokkal 

 gyakrabban van legömbölyödve az augit, vagy töredékszerű, corrodált, 

 p. 0. a Somhegy K-i aljáról származó (1626) andesit valamennyi augitja. 

 Máskor apró, szölőmagszerűleg legömbölyödött, összenyomott, zavartan 

 polarisaló augitokkal találkozunk. 



Ezen augitoknak vagy egyáltalában nincs, vagy csak alig észrevehető 

 pleochroismusuk van. Elsötétedésük a cxd p oo (010) metszetben az oszlo- 

 pos hasadástól 42° (1301)— 44° (1626) alatt következik be. 



Ikerképződés az épátlós véglap oo P oo (100) szerint nagyon közön- 

 séges, öt ikerlemezt is találtam ilyen módon összenőve (1621). 



Magnetitet gyakran találunk az augitban, és pedig nem csak apró 

 szemeket, hanem némelykor (1298) 0^25 mm hosszú pálczikát is. Jóval rit- 

 kább a földpátzárvány. Apatitot csak egy esetben (1301) találtam. 



Az augit anyagában, — úgy látszik — nehezebben változik meg, mint 

 a hypersthen, mert sok esetben serpentines hypersthen mellett az augit 

 épen maradt (1301); továbbá hámatitos festéstől is majdnem egészen men- 

 tes az augit, ott, a hol a hypersthen meg van festve (1570) ; de más esetben 

 (1621) az augitnak is van veres kerete. 



A legömbölyödött augitok némelykor (11 1) egy csoportba verődtek. 



Föklpát. A fontosabb szines ásványok után áttérek az első kristályo- 

 sodási idő fő termékére, a nagy ásványok közül legnagyobb mennyiségben 

 előforduló földpátokra. A pyroxen-amphibol-andesitek földpátja általában 

 véve valamivel nagyobb, mint szines ásványa, de vannak csiszolatok, rae- 



