A RCDA-BÁNYÁCSKA KS KOVÁCSVÁGÁS K(')ZÖTTI VIDÉK. 299 



Ivekben a nagy ásványok mind hasonló nag3^ságúak. Kivételesen egyes föld- 

 pátok föltűnő nagyra nőttek (Mikóbázi Somhegy). 



Á legtöbb földpátnak nincs szabályos kristályos alakja ; a nagyobbak 

 le vannak gömbölyödve, vagy összetörtek, csak a kisebbeknél találunk né- 

 melykor szabályos kristályos körvonalakat. Közönséges a földpátoknak 

 nagyobb csoportokban való összegyulekezése is. 



A szabályosabb körvonalú földpátok az a tengely irányában megnyúlt 

 oszlopokat (1578a), vagy pedig vastag táblákat látszanak alkotni a oo P oc 

 (010) szerint (1298, 1602). Albit-, e mellett karlsbadi törvényű ikerképzödés 

 igen közönséges (1298, 1581), némelykor ehhez járul még a perikliniker is 

 (K.-Jánosvára). Az ikerlemezek száma rendesen nem sok, 2 — 4. 



A földpátok sorozatát illetőleg, úgy az optikai, valamint a lángkísérleti 

 meghatározások többnyire labradorifra engednek következtetni, tehát sava- 

 nyúbb fajra, mint a milyen a pyroxen-andesitekben uralkodott. Elsötétedé- 

 sük szöglete az albitikersikoktól csak ritkán emelkedik ^50° fölé. Általá- 

 ban véve ugyanazon kőzetben a nagyobb földpátok nagyobb elsötétedési 

 szögletük alapján basisosabbaknak bizonyulnak, mintha kisebbek. A labrado- 

 rit-sorozat azonban inkább csak középfajnak mondható, mert bőven talá- 

 lunk ezen amphibolos andesitekben úgy andesiii, valamint bi/townit soro- 

 zata földpátokat is. 



A térbeli elosztást illetőleg a savanyúbb földpátok, andesinek, ural- 

 kodólag a Feketehegy csoportjának középső részében fordulnak elő, (a 

 Somhegyen, Köveshegyen stb.), továbbá az isolált kúpoknak legmagasabb 

 részén (N.-Jánosvára). A távolabbi részek, különösen a lávafolyásoknak 

 végső tagjait az Osztrahegy, Hármashegy, Hallgató, továbbá a Málnás, Töl- 

 gyes lávafolyása basisosabb természetű. 



Tájékozásul álljon itt a meghatározott földpátok lángkísórleti visel- 

 kedése : 



I II in 



