H()0 



^ZADECZKY GYULA : 



Feketehegy K. alja, 



Feketepatak 



(1301) __. ... 

 Hármashegy Ny-i 



alja (1307) __ 

 Hármashegy (1308) 

 Palaczka (1568) ... 

 Szicbok (1581) . 

 K.-Bányácska Zu- 

 bogó tető (1637) 

 Királykút (1602) 

 Tölgyes orra 5 mm. 



földp. (I(iá9) „. 

 Málnás alja (986) 

 Osztrahegy (129S) 

 K. -Jánosvára (1235) 



zöldes __. ... 

 Málnás aljáról 



mállott (1574) .. 

 Mikóházától Ny-ra, 



legalsó láva (1630) 



ír 



Na K Oly 



rii 



Ka K 



2—3 2—1 2—3 3 4—4 1-0 I.abradorit opt. Labr. And. 



2—3 

 2—3 



2—3 

 3 2 



3—2 

 3 



2-1 



2 

 3-2 



1 



1-2 

 1 



1—2 

 1 



2—3 

 3 



3—2 

 3 i 



2 

 ü 2 

 2 

 2—3 



3 a 



3 



2—1 



2 

 2—3 



1-2 





 





 2 

 2 



2 



(I 3 



2—1 



-1 0—1 



3—4 ] — Labradorit opt. Labr. 



3 — 4 1 — 2 Labradorit-Bytownit. 



3_4 0—1 Labr. Byt. 



4 — 3 1 Labradorit opt. Labr. And. 



4 — 3 1 Labradorit. 

 3 — 4 1 Labradorit, 



3—2 1—2 Bytownit. 

 3 0—1 Bytownit. 



3 1—0 Bytownit opt. Byt. 



3 Bytownit. 



3 — 4 1 — 2 Kaolinos Labradorit. 



3 1 Kaolin. 



Nem ritkán találkozunk a földpátoknál azon esettel, hog}' a belső föld- 

 pátmagot a jó hasadástól számítva 10°-al kisebb szöglet alatt sötétedő föld- 

 pátburok veszi körül. (Kis- Jánosvára.) Némelykor több ilyen isomorph zónás 

 övet is találunk, melyek általában véve kifelé kisebb szöglet alatt sötéted- 

 nek, de előfordul köztük visszatérő sötétedésü öv is, vagyis olyan, mely 

 egyszerre sötétedik egy beljebb eső övvel (1810). 



Igen közönséges ezen földpátokbau az üvegzárvány, mi nincs mindig 

 egyenletesen eloszolva, hanem az ásványnak csak egyes öveire szorítkozván, 

 ez által is zónás szerkezet keletkezik (1307, 1234, Királyhegy). Az is elő- 

 fordul, hogy a földpát belsejében világosabb színű az üvegzárvány, mint a 

 hasadások mentén, kívülről belehatolt üveg (1578a). Máskor csak a nagyobb 

 szöglet lett sötétedő, nagyobb földpátok (labradoritok) tartalmaznak veres- 

 barna, amorph alapanyagot, a mellettük lévő, kisebb szöglet alatt sötétedő, 

 kisebb földpátok egészen tiszták (1301, 350). 



Jóval ritkábban találkozunk ásványzárványokkal, nevezetesen serpen- 

 tines hypersthennel és a földpát külső részében magnetittal (1235), amphi- 

 bollal (411, 920). A Királyhegy földpátjában a magnetitzárvány liraoni- 

 tosodott. 



Némelykor a nagyobb földpátok hullámos sávok mentén kaolinosodni 

 kezdenek (1301). A Hallgató Ny-i oldaláról származó andesit (1621) erősen 

 kaolinos földpátjában a kaolin apró. positiv charakterü sphárokristályokat 

 is alkot, melyek kettőstörési színe a 0,45 mm vastag csiszolatban I. rendű 

 sárgáig megy fel. 



A járulékos elegyrészek közül mdgncltl, nem nagy számmal ugyan, 



