A RUDA-BÁNYÁCSKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS K()ZÖTTI VIDKK. 301 



de egyenetlenül eloszolva nagyobb szemek alakjában is előfordul az amphi- 

 bolos pyroxenandesitekben. Az első kristályosodás termékei közé kell sorol- 

 nunk azon apróbb magnetitszemeket is, melyek elég nagy számmal fordul- 

 nak elő főként a színes ásványokban. Ha a vastartalmú ásványok limonito- 

 sodva vannak, akkor a magnetit külső része is (1G21), ha hámatitosak, 

 akkor hámatitos a magnetit is (1570). 



Az ampinbolos andesitkúpok közelében pár helyütt (csereptói kerülő- 

 laktól K-re, E.-Bányáeskán a Somhegy K-i aljában) fekete port találtam 

 vékony sávokként lerakodva a szekérnyomok agyagja tetején. Ezen fekete 

 por nagyreszt magnetitből áll, azonkívül földpát- es pyroxenböl. 



A felsorolt nagy ásványok kristályosodási sorrendjére vonatkozólag a 

 zárvánj^ok alapján azt következtethetjük, hogy ezek nem annyira egymás- 

 után, mint inkább egy időben kristályosodtak. 



Az általánosan elterjedt ásványokon kívül itt-ott, alárendelten talál- 

 tam az amphibol-andesitekben hámatüot, biottíot, apatitot, zircont. 

 Yerveres hamatit a Fehérpart andesitjéban fordul elő. 

 Ugyanezen kőzetben elvetve már szabad szemmel találni aranysárga 

 biotitol is, melyet minden valószínűség szerint a tufából vett fel. A Király- 

 kút andesitjében mikroszkóppal akadtam biotitra. 



Az apatit)iak csak egy-egy oszlopkáját találtam az apróbb andesitfel- 

 törések legalján, nevezetesen a Szicsok E-i alján lévő andesitban, továbbá 

 a K.-Vágási-Hutáknál kibúvó andesitben. 



Zircoii a Somhegy K-i aljából származó (1626) andesitban, továbbá a 

 Szicsok andesitjénak amphiboljában fordul elő. 



Az első kristályosodási idő ásványai egyszer körülbelöl az egész kőzet 

 felét teszik ki, vagy annál is többet (1626), máskor pedig az alapanyag 

 uralkodik (1304, 990). 



Alapanyag. Az amphibolos andesitek alapanyaga egynemű, szürke, 

 vagy a sötétebb, világosabb színű sávok által sávossá (schlieressé) változik. 

 Kitűnő sávos szerkezetet találunk a többek között az Osztrahegy andesitjé- 

 nel (1298), melynek szürke, barna, zöld színű vékonyabb, vastagabb sávjai 

 mikroszkóp alatt különbözően élénk, egykori folyást árulnak el. Szemcsés ha- 

 sisában nem sok, rendesen 10 — 15° szöglet alatt sötétedő földpátmikrolith 

 van. Még kevesebb a hypersthenmikrolithok száma. Aránylag kevés a mag- 

 netit szemecske is, mert a vas nagy része az alapanyagban maradt, azt szí- 

 nessé teszi. 



Veresbarna és szűrkés sávok által jól kifejezett fluidálszövetet talá- 

 lunk a Hármashegy Ny-i oldaláról származó üveges andesitben (l->07), 

 melynek alapanyaga is sok globulitot, rövid trichiteket, tűalakú, nem polá- 

 risaié mikrohtheket és kevés augitmikrolithot is tartalmaz. Perlites legöm- 

 bölyödéssel találkozunk a Királykút andesitjának alapanyagában, a mely a 

 legömbölyödes mentet követő szemcsés megzavarodás folytán nagyon élesen 



