304 9ZÁDECZKY GYULA 



0,1 mm-nél. Kevés hypersthen is előfordul e zárványban, de ezt a pleonast- 

 tal együtt contact kéj^zödménynek kell tartanunk, a földpátban lévő gáz- 

 zárványok pedig a hö hatására keletkezhettek. Végül zöldes barna, bomlási 

 terméket kell l)enne megemlítenem, a mely aligha nem cordieritböl szár- 

 mazott. Ha e föltétel helyes, úgy itt cordieritgnájsszal van dolgunk. 



A Királyhegy andesitjében sok csillámot látni helyenként, a mi szin- 

 tén zárványból származik. 



Közel a szóban lévő területhez, S.-A.-Ujhely város Ny-i végén, a Zso- 

 lyomka nevű kőbánya amphibol-andesitjében találtam egy tenyérnyi, tehát 

 igen nagy coívlit'ritgiiájsz-záYványt, a mely contactképződményeivel együtt 

 nagyon hasonlít a vágási Somhegy alján a második árok partján talált 

 cordieritgnájsz zárványához. 



Ebben is három részt lehet megkülönböztetni. A legbelső magot 

 csupa legömbölyödött ásványok, uralkodólag cordierit és magnetit, ezeken 

 kívül kevés, igen apró zirkon képezi. A belső részt két oldalról csillámból 

 álló öv veszi körül, mire a legkülső, uralkodólag plagioklas-földpátok által 

 alkotott contact-öv következik, melynek ásványai nagyobbára nincsenek 

 legömbölyödve, hanem szögletesek és üvegzárványt is tartalmaznak. 



A cordieritszemek a rétegzettség irányában húzódnak, zárványul bio- 

 titot és kevés légbuborekot találunk bennök. 



Pleochroismusuk élénk, az 0,05 mm vastag csiszolatban 



a = Up == sárgás fehér 



b = n^ = zöldes ibolya (sötétebb) 



c = ng = ibolya (halványabb) 



(— ) 2V = közelítőleg G0°. 



A magnetitszemek csoportonként jelennek meg a rétegezettség irányá- 

 ban, szivacsos halmazokat és szemeket alkotva. A zirconszemek es -pálczikák 

 sincsenek egyenlően szétszórva, hanem gyéren apró rajokat alkotnak. 

 A pálczikák vastagsága, kettőstörési színükből következtetve, nem több 

 mint 0,01 1 mm, a legnagyobbak hosszúsága pedig 0,05 mm. A belső mag- 

 ban igen kevés a földpát. 



A csillámlemezek pleochroismusa erős, nevezetesen a hasadás irányá- 

 ban (ng Uni) sötétzöld, harántul (np) zöldes barna. A csillámos övben is van 

 elvétve cordierit. 



A földpátok a legkülső övben vannak nagy számmal. Az 1,5 mm át- 

 mérőjű szemek az elsötétedési szögletekből következtetve az olifjoldas-soro- 

 zatba tartoznak, albittörvény szerint keskeny ikerlemezeket alkotnak, me- 

 lyekhez némelykor a periklintörvény is járul. Helyenként apró gázhólj^agok- 

 kal vannak telve. De a legkülső részen olyan földpátok is előfordulnak, a 

 melyek Uűmidoritnak megfelelőleg sötétednek és negatív kristályalaku 

 üvegzárványt is tartalmaznak. 



