A Ki;i)A-HÁNYÁ( SKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS KÖZÖTTI VIDKK. 305 



Biotit-orthoklas-oligoklas-quarz-rhyolith. 



Ezen közetfaj nem nagy mennyiségben fordul elö Kovácsvágás vidé- 

 kén. Mindössze három különálló területen találkozunk vele, nevezetesen 

 Kovácsvágástól Kre a 347 m magas Bem i dián, ennek K-i szomszédján, a 

 Széiu'<ic(öi/, végül a Mikóházától DNy-ra esö liUI:ahe(jiien; tehát a Fekete- 

 hegy amphibolos andeaitjének É-i és K-i oldalán. Mind a három helyen be- 

 tetőzi az alsó részében orthoklásos laza tufából álló hegyet. Hogy mélyebb 

 helyekre lefolyt volna, azt sehol sem találtam, mi magyarázatát abban leli, 

 hogy a savanyú közetek hamarább elvesztik folyékonyságukat, gyorsabban 

 megmerednek, mint a basisosabb andesitek. A Ritkahegy Ny-i oldalán 

 340 m körül, a K-in csak 400 m körül, a Szénégető E-i oldalán pedig 

 3iO m körüli magasságban a tenger színe felett végződik a rhyolith. 



Az orthoklas-quarz-rhyolith vastag, szálerdővel boritott előfordulási 

 helyein, általában véve nincs jól feltárva, mindössze a Baradla D-i részének 

 Vágás felé néző oldalán alkot 4 — 5 m magasra kiemelkedő sziklatömege- 

 ket. Kötengert találtam belőle a Szénégető Ny-i oldalán, a villásvölgy felső 

 részében. 



Mind a három terület kőzete teljesen megegyezik egymással ugyanis 

 fehér, vagy halvány rózsasziuü, kissé likacsos, a Baradlán helyenként csöves 

 szerkezetű alapanyagban 3 — 4 mm széles, 5 — 7 mm hosszú, nagy üveges 

 orthoklasokat (sanidint) megnyúlva az a tengely irányában, uralkodó (001) 

 OP, (010) oopoo, alárendelt (021) :25oo lapokkal; kevesebb és kisebb iker- 

 rovátkos plagioklast, nagy, a Ritkahegyen egész fi — 7 mm-nyi quarzszeme- 

 ket és kevés biotitot látunk kiválva. Mennyiségre első helyen áll az ortho- 

 klas, azután következik a quarz, majd a plagioklas, legkevesebb a biotit. 



Kiképzö'désüket illetőleg nagy részük alapanj^aga fénytelen, földes, de 

 a Szénégetőnek Ny-i oldalán nagy mennyiségben találunk sötét szürke, 

 szurokköves rhyolithot is. A Baradla Ny-i oldalán is van üveges rhyolith, 

 szürke, zárványszerű földpáttal ; hasonlót találni E-i részén az amphibolos 

 andesithez közeledve. 



Ezen első látszatra sokat igérő, tetszetős rhj'olithok nem annyira alkal- 

 masak agyagipari czélokra, mint egyenletes, fehér színükből következtetni 

 lehetne, mert Petrik tanár égetési próbái azt bizonyítják, hogy legfeljebb 

 üveggyártásra volnának alkalmasak. A Baradla nagy sziklatömegének kő- 

 zete megolvasztva szép fehér ugyan, de foltos, a mi porczellánra való alkal- 

 mazását akadályozza. 



Korát illetőleg annyi bizonyos, hogy fiatalabb a laza orthoklásos tu- 

 fánál, mert azt mind a három helyen befedi. Valószínűleg idősebb a Fekete- 

 hegy pyroxenamphibol-andesitjénél, mert e magasan feltornyosuló andesit- 

 tömegnek a lábánál terül el, a nélkül, hogy a kettő közötti érintkezést esz- 

 lelni lehetne. 



Földtani Közlöny. XXVII. köt. 1897. 20 



