308 SZÁDECZKY GYULA 



Plagioklas-rhyolithok. 



Azon nagy, plagioklas-rhyolithterületnek, a mely szakadatlan tömeg- 

 ben húzódik Telkibányától Kovácsvágás környékéig, a szóban lévő terület- 

 nek nyngoti oldalán találkozunk legvégső tagjaival. 



Az emiitett nagy rhyolitbterületen quarztartalmú és quarznélküli 

 rhyolithokat lehet megkülönböztetni, melyek sok esetben lassan mennek át 

 egymásba. Itt is találkozunk a plagioklas-rhyolithoknak az ásványassocia- 

 tión alapuló ezen két fajtájával, melyek kiképződésüket tekintve, többféle kö- 

 ves és üveges módosulatban fordulnak elő. Ezeket részletes leirás nélkül, 

 inkább csak az előfordulási helyek megjelöléseért fogom felsorolni. 



Kovácsvágás és a sompataki Kis-cluta között a leghatalmasabban ki- 

 emelkedő tömeget a Somlie;]!/ plagioklas-rhyolithvonulata alkotja, melynek 

 perlitje és lithoiditja több helyütt lefolyt a somhegyalji andesitekre. 



Az andesitek és rbyolithsedimentek között is akadtam Kovácsvágás 

 közelében apróbb plagioklas-rhyolithelöfordulásokra. Egyik az Akaszló- 

 domb tetején van, a hol a cerithiumrétegek tetején kis területen lithoiditos 

 sphárolithos rhyolithdarabokat találunk nagy mennyiségben; a másik 

 a Mofjjiorósföh'ii \ agy népies elnevezés szerint Gödörközéii, a hol az ortho- 

 klasos rliyolithtuí'a felett vannak az ibolyás vagy vereses szintí, likacsos 

 lithoiditos rhyolithdarabkák, melyekben szabad szemmel !2 — 3 mm-nyi 

 plngioklasszemeken, nagyon kevés, rendesen 1 mm-nél kisebb, sárga biotit- 

 lemezeken kivül tridymitet találunk. A tridymit inkább csak a mállottabb 

 közetek üregeit béleli ki. 



A somhegyalji perlitfolyásokhoz hasonlóval találkozunk a TeJiéii- 

 kosár-forráx környékén, a hol kevés quarzot tartalmazó perlith van, melyet 

 lejebb, a Kopcscwöhjii közelében köves rhyolith vált fel, oUgoklas -es kevés 

 andesint tartalmazó föklpáttal. 



Xagyobbára köves, csak ritkábban üveges rhyolithdarabokat találunk 

 a Tehénkosártól a Nagy-Som aljában lévő kerülöházhoz vezető lankás, er- 

 dővel borított oldalon. Ehyolithból emelkedik ki a Nagy-Somnak Vs magas- 

 ságban kezdődő andesitcsúcsa. Quarz- rhyolith van tovább a N.-Eperjeskén is. 



Legformásabb, önálló, plagioklas-rhyolith-ikerhegy ezen a területen a 

 Vontató Ny-i oldalán emelkedő Cxavára és Jdkahvám, melyek olyan me- 

 részen emelkednek ki a laza tufás fensikból, akár csak a Háromhegyes 

 amphibol-andesit kúpja a vágási Huták K-i oldalán. A Csavárán egy elha- 

 gyott, vagy 25-^ m-nyi területű, 10 m-nél melyebben ledolgozott malomkő- 

 bányát, benne sok. otthagyott malomkövet találtam, melynek anyagát 

 majdnem szintes folyási rétegeket mutató likacsos, biotitquarz-rhyolith al- 

 kotja. A hegy mélyebb részében tömör efajta közetet, továbbá úgy itt, vala- 

 mint a Jakabvára D-i lejtőjen is üveges rhyolithot, jelesül perHtet találunk. 



Még egy, egészen különálló, a hotykai nagy andesitek testébe fura- 



