310 szÁDECzKY gyula: 



területen, tehát a hegyek belső részen sűrűbb, sok quarzot ós sanidint tar- 

 talmazó köves sedimentek fordulnak elö, mint a magaslatok betetözöi. Ezek 

 tehát az orthoklasos sedimentek fiatalabb tagjainak tekintendők. 



Andesittufák és -brecciák. 



Az andesittufák és -brecciák — mint már említettem, — csak néhány 

 kis területen, jelentéktelen vastagságban kerülnek a felszínre. De nagyon 

 érdekesekké válnak az által, hogy mediterrán- és szarmataémeleti kövülete- 

 ket tartalmazó rétegekkel állnak összefüggésben. 



Mediterrán kövületeket tartalmazó rétegeket mindössze egy helyütt 

 találtam az egész területen. Ez a hely Kovácsvágás határában, a községtől 

 DDNy-ra esö Köszöriipatakhn n van. 



A Köszörüpatak egyike azon lépten-nyomon található, a harmadkori 

 sedimentek laza testébe mélyedt vízmosásoknak, melyek földmivelési szem- 

 pontból kietlenné teszik Vágás nagy határát. Sűrű bozót lepi el partját, a 

 mi nem gátolja meg, hogy azért tekintélyes, helyenként 10 m-t meghaladó 

 mélységet érjen el. Felső részében, hol az esés nagy, a víz egészen tisztán 

 tartja porczellánszerü medrét; középtáján, 220 m körül kisebb, 4 — 5m 

 magas vízesések is vannak, mi által medenczéket váj' a lezuhanó víz, me- 

 lyek kavicscsal, iszappal telnek meg a gyenge vízjáráskor. 



A Köszörüpatak körülbelöl 185 m magasságban nyílik a Hallópatakba. 

 A Köszörüpatak alsó részében, valamint a nyílás mellékén, a Hallópatak 

 bal partján olyan andesitdara és -breccía van. melyben a kukoriczaszemnyi 

 andesitdarabkákon kívül kevés amphibol-, quarzszemeket és biotitlemez- 

 kéket is találunk. A földpátnemek leggyakrabban bytownit és anorthit soro- 

 zatúak, de gyéren akad köztük oligoklas is. 



Uralkodólag andesitet tartalmazó tufába vannak betelepülve a patak 

 alsó részében a mediterrán kövületeket rejtegető kissé agyagos és a sok kö- 

 vülettől meszes rétegek, melyekben biotitlemezeket és kevés quarzot is 

 észreveszünk figyelmes vizsgálásnál. A kövületek között, melyeknek pontos 

 meghatározását Halaváts Gyula osztálygeologus úr szívességének köszö- 

 nöm, igen nagy mennyiségben fordul elő Ostred coclilear Poli. Helyenkent 

 valóságos osztrígapadok vannak. Sűrűn akadunk V^ocv/níia cw Linné példá- 

 nyokra is, ezeken kívül meg van határozva: Spondylus crassicosta Lmk., 

 Venus cfr. muUilamella Lmk.. Veuv^ cfr. mltlirafa Duj., Trochns sp., 

 melyekből nagy valószínűséggel következtethetünk a felső mediterrán 

 emeletre. 



A kövületes rétegek nem nagy területen mutatkoznak a felszínen, 

 aztán olyan eruptív sedimenteknek adnak helyet, melyekben fogy az ande- 

 HÍt, szaporodnak ahorzsakődfirabkák es a rhyolithok ásványai. Az árok felsír 

 részében pedig teljesen kimarad belőle az andesit és ásványai és olyan hor- 



