A KUDA-HÁNYÁCSKA KS KOVÁí^SVÁGÁS KÖZÖTTI VIDKK. ?A?) 



dalán lévő vízmosásban pedig 250 m magasságig követhetni. Ez utóbbi he- 

 lyen vagy 10 m magas falban van feltárva az amphibolos andesit által át- 

 tört, összegyűrt és az áttörés közelében keménynyé vált tufa. 



Nagyon jól fel vaunak tárva a felső, biotitot, quarzot tartalmazó, dur- 

 vább tufák és brecciák a Kishegi/ ós Palaczka közt lévő vízmosásokban és a 

 Palaczka É-i részén, a hol 10 m-t meghaladó szakadások is vannak, melyek 

 tetején a horzsolóköves tufa elnyirkosodik. 



Még hatalmasabb vízmosásokat találunk Mikóhdzán, melynek Ny-i 

 szélén a Mnlnds- és TöUjnespatak összefolyása által képződött mély völgy 

 alsó részeben kevés ásványt, nevezetesen quarzot, biotitot, orthoklast, oli- 

 goklast gyéren muskovitot is tartalmazó, sűrű horzsaköves tufa van, majd- 

 nem szintes helyzetben. Helyenként találunk ugyan erősen kimozdult réte- 

 geket is, így a Málnás oldalán 8 óra fele ŐO^ alatt hajló tufapadokat, de az 

 általános helyzet közel szintesnek mondható. 



Felfelé a tufák lazábbakká válnak, több quarzot tartalmaznak és he- 

 lyenként a horzsolókö darabok elpusztulása által származott üregükben 

 zöld föld gyűlik meg (984). A Málnáspatak mentén 280 m magasban a ten- 

 ger színe felett még szálban áll az apró perlitszemeket is tartalmazó tufa; 

 D-i szomszédjában a Komrpatakban pedig 330 m magasságig követtem, a 

 hol amphibol -andesit váltja föl. 



Horzsaköves tufát találunk a Feketehegy csoportjának K-i oldalán 

 mindenütt az alsóbb régiókban, nevezetesen a Ritkahegy E-i oldalán eredő 

 Debrőbeii, mely lefelé a Köhlöspaínkha megy át, valamint D-i szomszéd- 

 jában a Zubogó patakban is. A feltárások itt is jók, mert a Köblöspatak 

 különösen középső részében nagyon mely, de a Ligetfő völgyéhez közeledve, 

 mindinkább kitölti medrét. A tufa apró szemű, biotitlemezeket elég bőven, 

 de földpátot inkább csak a gyér horzsakődarabokban találunk ; quarz is 

 csak itt-ott fordul elő. Egy lángkísérletileg megvizsgált földpáttöredék (1640) 

 az oligoklas-sorozatba tartozik. 



Széphdlom (Kis-Bányácska) község D-i végét keresztező, Gödör nevű 

 vízjárásnak nemcsak felső, hanem alsó részében is több helyütt a felületre 

 kerül a laza horzsaköves tufa, melynek orthoklas-földpátját a vízjárás által 

 lerakott homokban is megtaláljuk a község felett vagy -^4 km-nyire. Láng- 

 kísérleti viselkedése e föklpátnak a következő (1652). I. Na 2, K 2, Olv. 3; 

 n. Na 2, K 1, Olv. 4; HL N, 3, K 3. 



Ri(dabáiiyác><káfól Ny-ra eső hegyvidék alapját is laza tufa alkotja 

 lényegében. Ez kerül a felszínre mindenütt, a hol a nyirkos agyagboritékot 

 eltávolította az erosio. Ebből emelkedik ki a falutól ÉNy-ra a Somhegyen 

 és Kovácshegyen található néhány kis amphibol-andesitkúp. Laza tufát, 

 az oligoklas-sorba tartozó földpáttal (L N^ 3, K 0, Olv. 4; IL Na 4, K 3 — 4, 

 Olv. 5: HL Na 4, K 2 — 3) találunk a falutól É-ra a Stefikóka oldalán lévő 

 árokban az crdöszélen, de a legszebb feltárás a falu felső végén van, az 



