314 szÁDECZKY gyula: 



ÉNy-ról jövő mély azakadásban, a hol körülbelöl 12 m vastagságban látjuk 

 a DK-re 19° alatt dülö vastag táblákat. Ezen szakadás alsó részében szabad 

 földpátokat is gyűjthetünk, melyek Jángkísérleti viselkedésük alapján ká- 

 liumföldpátoknak bizonyulnak (I. Na 3, K 1—2, Olv. 3; 11. Na 3, K 1—2, 

 Olv, 4 — 3; III. Na 3, K 3 — 4). Ezen orthoklasok optikai tengelyszöglete a 

 negativ characterű I. bissectrix körül fehér fényben nézve nagyon kicsi, 

 annyira, hogy majdnem egytengelyűnek látszik. 



Fel van tárva a tufa R.-Bányácska K-i oldalán emelkedő dombok 

 aljában is, de sokkal jobban a Ny-i oldalán az út felett, továbbá a táborkari 

 1 : 75.000 méretű térképen Potocsoknak nevezett patak térdalakú kanyaro- 

 dásánál, a hol Ny-ról egy árok szakad belé, melyben szabad földpátokat is 

 találni. Ennek közelében egy elhagyott kőbányára is akadunk a tufában. 

 A Potocsok felső folyásában, a hol Ortáspataknak is nevezik, több helyütt 

 akadunk laza tufára. Nagy sziklák vannak a térképen helytelenül Somhegy- 

 nek, igazi néven Magoshegynek nevezett hegy D-i aljában. A vízválasztó 

 közelében a nyergen lévő csemetekert felé közeledve, orthoklas-quarztufát 

 találunk, majd feljebb finom tufát, melyben quarzot nem láttam. 



A magasabb régiókban is kibúvik helyenként a tufa ezen a vastag, 

 szálerdővel takart vidéken: így ráakadtam a Somhegy Ny-i oldalán, közel 

 az amphibolos andesit kúpjához, továbbá a Csereptón lévő kerülőháztól 

 K-re, a völgyben lévő forrás felett. Horzsaköves quarztartalmú tufában van 

 a kerülöháztól Ny-ra, körülbelöl 315 m magasságban lévő Bohóforrás is. 



A kovácsvágási Hosszúpatakba többnyire egymással szemben nyiló, 

 KNy-i irányú mellékpatakok, vízmosások kivétel nélkül laza, tufás ande- 

 sitbe vannak mélyesztve. Ebből áll lényegében a falu K-i oldalán emelkedő, 

 erosio által képződött és sok helyütt feltárt Rozsvahegij, melynek E-i csücs- 

 kén több m vastag opálér vágja át a kevés biotitot, még kevesebb quarzot, 

 földpátot tartalmazó, fehér, horzsolóköves tufát. A Piozsva D-i oldalán, a 

 Kéményes gödör egyik mellékárkában, a legalsó, tömör tufa felfele lazább^ 

 sok biotitot, földpátot, gyéren quarzot tartalmazó tufába megy át. A gödör 

 nyílásánál a víz által lerakott homokban sok szabad quarzot, szép sanídi- 

 neket, kevés oligoklast találni. Ugyanezen szabad ásványokat találtam a 

 Nyírj espatak alsó részében is. 



Az igen gyakran corrodált és az üvegekben rhyolith- alapanyagot tar- 

 talmazó, középmérték szerint 5 mm quarzok egyesei mérésre alkalmasak. 

 A K (lOTl) és — R(OlTl) egyenlő erős kiképzödéséböl származott pyrami- 

 808 alak oldaléléit igen kis oo K (lOTl) lapok tompítják. 



A mérés által kapott értékek a következők: 

 ji:_l> 1()1I:01T1 sarkéi 4 mérésből közép 4(; 15' 



« « « « oldalél 5 « « !(>'' '11' 



E: ooK 1011 : 1010 8 « « 38° 14' 



