A RUDA-BÁNYÁCSKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS KÖZÖTTI VIDÉK. 315^ 



A homokból származó íöldpátok annyira le vannak kopva, hogy mé- 

 résre nem alkalmasak, de a Kiilingödör felső részében a finom tufa egy 

 horzsaköves zárványából kiválasztottam egy, az a tengely irányában oszlo- 

 posán megnyúlt, a Kémónyes és Nyirjes gödör földpátjaihoz hasonló, láng- 

 kisérleti meghatározás szerint káliföldpátot, a mely ugyan szintén nem 

 nagyon alkalmas a mérésre, de a mérésekből az mégis kitűnik, hogy az 

 oszlop alkotásnál uralkodnak az egyenlő erős lapokkal kiképződött OP (001) 

 és oo p oo ^010) lapok, melyek elei kis 2Poo(021) lapokkal van tompitva. 

 A 4 mm hosszú oszlop tetőző lapjai közül legerősebben van kifejlődve a 

 :2Poo(^01), majdnem olyan erősen a P(Tll) és oo P (1 10) lapok, aláren- 

 delten a cxo PVs (130) és P oo (101) lapok. A kristály vastagsága 2 mm. Na- 

 gyon hasonlít ezen földpát termete a Dr. Keenner J. S. tanár úr által leirt 

 es lerajzolt ardói oligoklaséhoz.* 



A homokból szedett, hasonló termetű káliföldpátokból könnyen lehet 

 az a tengelyre merőleges irányban vékony lemezeket hasítani, melyeken 

 fehér fényben nagyon kis majdnem egytengelyűnek látpzó tengelynyiláat 

 eszlelhetünk negatív characterű bissectrix körül. Ezen lemezeken meggyi")- 

 ződünk arról is, hogy a bavenoi ikerkepződés közönséges. A cxd P oo (010) 

 szerint hasadt lemezeken az elsötótedés OP (001) hasadási iránytól 5° alatt 

 következik be. 



Hasonló termetű káliföldpátokat találni a hegység külső részen Szép- 

 halom, Rudabányácska vízmosásaiban. 



Ezeken kívül találni a kovácsvágási vízmosásokban a oo P oo (010) 

 szerint vastag táblás, olígoklas lángkisérleti viselkedésű plagioklasokat, 

 melyeknél gyakran karlsbadi ikerképződést észlelhetni. Ezeknél a nagy 

 cxdPoo (010) lapon kívül a cxj P (110) (110) -t találjuk kifejlődve, melyek irá- 

 nyában oszloposán van kiképződve ; ez oszlop végén OP (001) és ^'2? co (iOl) 

 lapok észlelhetők. 



A Bálint, más nevén Nagykövesgödör, valamint a Boglyas, Nyirjes, 

 Aranyospatak mentén lévő domblejtöket is olyan tufa alkotja, a minőt a 

 Kéményes gödör mentén találni. 



A N. -Köves Ny-i oldalán a körülbelől 250 m magasságig a tenger 

 színe felett következő biotitos tufa az amphibolos andesitáttörés közelében 

 erősen össze van nyomva. Az Aranyos patak felső részében tart a tufa egész 

 305 m-ig. 



A kovácsvágási Hosszúpatak K-i oldalán lévő tufák átnyúlnak a Ny-i 

 oldalra is, a hol a nagy számú, helyenként 10 m-nél is mélyebb vízmosás, 

 völgy, mind laza tufába van mélyesztve. A tufa itt rendesen fehér, egynemű, 

 finom horzsaköporból áll, melyben csillámot és földpátot is csak ritkán ta- 



* Egy ma^-arhoui trachyt földpátjáiól. — Természettud. luizlöny. 1867. 344 — 3ö2. 



