316 szÁDEczKY gyula: 



lálni. Helyenként a közel szintes rétegzettsége jól felismerhetővé válik az 

 által, liogj' szenesedett szerves maradványok fekete vonalakat alkotnak 

 benne. 



Ezen az oldalon is nyomoztam a magasságot, melynél a tufa végző- 

 dik és úgy találtam, hogy ez Kovácsvágás felett emelkedő N.-Jánosvárán 

 250 m-nel, a Bohár K-i lejtőjén 300 m körül, aDNy-in j^edig ennél is ma- 

 gasabban van. 



A hosszú vízmosások közül talán még legérdekesebb a KuliiKjöilöv, a 

 melyik a Pócza és Bohár közt ered és a Kulin és Gyöngyös közt halad el, 

 mert ennek felső részén több helyütt láthatjuk, hogy a pyroxen-andesit át- 

 törte és ráborult a tufára, a mely az áttörésnél össze van nyomva, és ki van 

 zavarva szintes helyzetéből. 



A vízmosás felső részéből származó tufában a hiotit mellett nagyon 

 gyéren látható apró földpátszemet, melyet lángkisérletileg olUjokhisuak ha- 

 tároztam meg (1588), Ezen tufában általában véve ritkák a szabad szemmel 

 látható ásványok és nagyobb zárványok, azért meglejjett a második andesit- 

 áttörés és a forrás között a tufafalban egy kb, 3 m hosszú, fél oly széles zöldes 

 sárga szinű, horzsaköves, tufás zárvány, melyben nagy biotit-, quarz-, föld- 

 pátszemek látszanak. A földpát káliföldpátnak bizonyult. (I. N^ i, K 2, 

 Olv. 1—2; 11. N, 2, K 1—2, Olv. 3; III. xN\ 3—4, K 3—4.) 



Hasonló, biotitot, quarzot csak gyéren, földpátokat még gyérebben 

 tartalmazó tufát találunk a Kuliutói D-re eső, többi vízmosásokban is, me- 

 lyek összeszakgatják, majdnem hasznavehetetlenné teszik Kovácsvágás 

 határának jó részét. Ilyen a Jánosvára E és D-i oldalán lévő vízmosás, a 

 Mogyorosföli szakadás, ft-lette a Csöpögögödör, melynek felső részében a 

 belé gurult, hordó nagyságú és nagyobb audesittuskók hihetetlen mértékben 

 gyorsítják az erosio munkáját. A Csöpögőgödorl)en a rétegeket 7 — 8 óra, 

 tehát a fővölgy felé 22 '^ alatt találtam dőlve. 



Egészen ilyen characterü szakadás a KrüsInJy is, melynek D-i szom- 

 szédjában, a Hallópatak felső részében a völgy mindkét oldalán, de külö- 

 nösen É-i mellékárkának a Köszörüpataknak alján, mediterrán kövületeket 

 tartalmazó, andesites tufára telepedve találjuk a laza, orthoklas és quarz 

 tartalmú tufát. Megemlítem, hogy a Köszörüpatak felső részében pyroxen- 

 andesittuskókat találtam bőven, annyira, hogy a talaj is veresessé válik, a 

 nélkül, hogy az andesitre szálban is ráakadtam volna. 



A Krüstöly Ny-i szomszédárkában, a Kopcsavölgyben a tufa, horzso- 

 lókőbe, perlitbe megy át, melyben láugkisérletileg káliföldpátot es oligoklast 

 határoztam meg. 



Míg a kovácsvágási Hosszupatak eddig tárgyalt felső. E-i szakaszában 

 a laza, horzsaköves tufák felett orthokias-rbyolith nem fordul elő, mint 

 Mik óhaza és K.-Bányácska között, addig a moet következő alsó szakaszában, 



