A RVPA-BÁNYÁCSKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS KÖZÖTTI VIDÉK. 317 



a K-i oldalon az Arany ospataktól, a Ny-in pedig a Hallópataktól kezdve a 

 laza tufákat nem ortboklas-rbyolith, hanem kemény, köves, sok orthoklast 

 es quarzot tartalmazó rhyolith-sediment takarja. 



A Hosszúpatak menten a legelső hely, hol a laza tufa felett a köves 

 Í8 meg^jelenik, a Pettetetön és környékén van, 



A ifosszúherj!/ és Négi/szappan közt lévő völgy fenekén a kovácsvá- 

 gási hutai rétek alatt is a felületre kerülnek a laza tufa rélegek, de felettük 

 ezen vidék uralkodó kőzete, a köves, kemény tufa következik. Laza, liorzso- 

 lóköves tufát találunk a hutai röhjy fenekén is ; ilyen, oligoklas tartalmú 

 tufára akadtam a Ceplica árok-h&n az amphibolos andesit felett, söt a 

 Bámiahércz és Csatlós vidékén a magasabb régiókban is fehér, egynemű de 

 nem laza, hanem tömör, tufás sediment van, melyben az oligoklas sorozatú 

 földpáton kívül biotit és quarz fordul elő. 



A Vontató nevű vízválasztó tájékán, a Nagy-Pál kútjánál, valamint e 

 felett a JSagi/ -Pál-rét tetején is laza, borzsaköves tufa van, melyben csak 

 gyéren találni földpátot ú. m. orthoklast, és oligoklast. Merészen emelkedik 

 ki ezen tufás fensikból a Csávára és Jakab vára plagioklas-rhyolithja. 



A vízválasztó túlsó, D-i oldalán, a Piadványpatak felső részében több 

 művelt és abbahagyott kőbánya van a rendesen sűrű, tömör, összenyomott, 

 némelykor homokos szerkezetű, vagy zöld, agyagos zárványt tartalmazó 

 tufás sedimentekben. 



A müveit kőbányák közül legnevezetesebb a Nyilazóbánija, melyben 

 körülbelöl 40 m-nyire lementek, ez által az egész hegyoldalt feltárták 

 Benne rétegzettségnek nyomát sem látni, így óriás monoHthokat fejthetnek 

 tömör, erősen összenyomott tufájából, melyben biotitot, muscovitot, föld- 

 pátot, pyritet lehet felismerni. -^^ Az Ugró és a Lyukastó között is van Vágás 

 községnek jól művelt, két kőbányája. 



A Kadványpataknak és a K-ről belészakadó völgyeknek mentén, az 

 Ugróbércz, Lyukastó, Csatlós, Kékszürő alsó részében quarzot, földpátot 

 csak gyéren tartalmazó tufák fordulnak elő. Sok helyütt orthoklast nem, 

 hanem csak plagioklast lehet találni. A település csak ritkán látható ezen a 

 nagy, erdővel takart területen ; közel vízszintes települést észleltem a 

 Lyukastó aljában. 



A borzsaköves tufa magasan feltart ezen a tájon, mert a Szarahegy 

 Ny-i oldalán a vízmosás felett a Csereptóra vezető úton ^60 m körül még 

 mindig szálban találjuk. 



A Radványpatak alsó részeben is előfordul a laza tufa. különösen a 

 belé nyíló vízmosásokban, es pedig annak quarzot és földpátot bővebben 

 tartalmazó fajtája. Meg van ez Makkos-Hotyka felé is, a Circálótól Ny-ra 



A Nyilazót Szabó is említi, lásd a 3. lapon a jegyzetet. 



