A l:ri>A-H.\NYÁCSKA ÉS KOVÁCSVÁGÁS KÖZílTTI VIDKK. 319 



Bartal alatt, pzintén a völgy peremén van a jtapkút nevű forrás. Feljebb, 

 !t falutól Nv-rii. a Kulin-árok])an, a Pócsa alatt bukkantam egy kis forrásra, 

 valamivel nagyobbra a Csöpögögödör tetején. Míg ezek mind a laza tufából 

 erednek, addig a Tehénkosár nevű gazdag forrás a tufára következő perlites 

 rliyolitbból bugyog fel a Hollópatak kezdetén Íil5 m magas körül. 



A vidéken legjobban ismert, gazdag tufaforrások a főközlekedési völgy, 

 a Hosszupatak völgye mentén esnek. Ezek a Királybegy alatt lévő Király- 

 kút, továbbá délre a Nagy-Pál-rét alatt lévő Nagy-Pál-kút. A Vontató nevű 

 vizválasztón tul a Radványpatak felső részében találjuk a Sermiskutal, a 

 Szava es Nyilazótól jövő mellékvölgyben pedig a rendkívül gazdag Nyúl- 

 Lufiit, melyek az alluviummal takart völgy szélén erednek a tufából. 



Megemlítem még ezen a vidéken a Sinkától ENy-a, pyroxen-andesites 

 tufából eredő gazdag Lenfjy elkutat, továbbá a Sinka K-i oldalán, andesit- 

 területen, 360 m magasságban lévő öinkakút nevű forrásokat. 



A N. -Hallgató alatt két forrást találtam laza tufában, mindkettőt 

 310 m magasság körül : az egyik a Csereptói kerülőbáztólNy-ra, a />Ví/,oMí, 

 a másik pedig K-re van a völgy kezdetén. Ezek, különösen az első látja el 

 a kerülöliázat jó vízzel. 



Eudabányácska batárában a Magasbegygyei szemben, a Szava E.-i al- 

 jában van az Eheskút, így nevezve a néphit által felruházott azon hatásá- 

 ról, hogy a ki vizéből iszik, azonnal megéhezik. 



Sok forrásra akadunk a magas Feketehegy körül lévő tufában. Magá- 

 ban, az E-i oldalon lévő vizes völgyben négy forrást ismerek; ezek közül 

 kettő a Szénégető Ny-i aljában van, egy az Osztrahegy oldalán, egy a Vizes- 

 völgy nyílásánál. Nagyon jó forrás van az EK-i oldalon a Málnáspatakban 

 280 m magasság körül, továbbá a Ny-i oldalon a Feketepatakban a tufa és az 

 andesit határán. Kár, hogy a Feketehegy körül lévő források nincsenek 

 tisztán tartva. 



Mindezekből az tűnik ki, hogy a források nagyobb része az andesit 

 közelében jelenik meg a tufában. 



b) Köves oHlioidasI, quarzot tiőven tartalmazó rJiyolilh-breccia. 



Már említettem, hogy a laza tufát régi kőzetdarabokat nagy mennyi- 

 ségben tartalmazó réteg takarja és csak erre következik a sok orthoklast és 

 quarzot tartalmazó rhyolith-breccia. Ezen határkőzetre, a mely úgy látszik, 

 mindenütt vékony réteget képez, csak elvétve akadni itt-ott, a hegység 

 centrumában es pedig többnyire 220 m magasság körül a tenger szine 

 felett. 



Sok csillámpalát tartalmazó ilyen sedimentre akadtam a Négyszappan 

 É-i és Ny-i aljában, továbbá a Csávára K-i aljában. A legdurvább, egész 

 köbméteres muskovit-csillámpala- és agyagpala-dai-abokat tartalmazó efajta 



