320 SZÁDKCZKY GYULA : 



brecciát találtam a Karajsó Ny-i alján, a keskeny völgyben. A csillámpala 

 quarzában egy mm-nyi nagy pyritkoczkák vannak hintve. A völgy fenekén 

 meggyőződünk arról, hogy feküjét laza sediment alkotja. 



Valamivel magasabb szintben, 250 m körül fordulnak elö a csillám- 

 pala- és veres agyagpaladarabokat tartalmazó sedimentek ezen helytől K-re 

 a Bányabércz D-i oldalán, a Bakópatak felső részében, a hol viz és szekérút 

 békés egyetértésben halad az óriás sárral és falevéllel kitöltött keskeny 

 völgyben. Legérdekesebb a különböző kőzetdarabok közül a gnájsz. mert 

 mikroszkóppal megvizsgálván, benne sok quarzon kívül csomókban meg- 

 gyűlt biotitot, nagyon ép muscovitot, világos rózsaszínű gránátot, igen gyéren 

 zirkont és orthoklast, plagioklast találtam. 



Meg magasabban találjuk a regi kőzetdarabokat tartalmazó sedimen- 

 tüt az andesitek közelében, a Nagyoldal tclőn, a hol a fekete agyagpala és 

 veres diasagyag-zárványok D-re a csereptói kerülőháztól, jóval 300 m felett 

 fordulnak elő a tufában. A vágási hutáktól K-re, a Cseresnyés tetején 55"^ 

 alatt ÉK-re dülö, nagy, orthoklas-quarz-rhyolithbreccia-sziklákban is elég 

 sok régi kőzet, különösen agyagpala fordul elő. 



A terület D-i részén, a makkoshotykai Circálótól E-ra a Rákosvölgy- 

 ben, 185 m magasságban találtam óriás pala^ozoos sediment-darabokat 

 tartalmazó brecciát. Csillámpala itt nem fordul elő, de vannak helyette 

 3 méternyi homokkötuskók és agyagpaladarabok, a melyek a zempléni 

 Szigethegység devon- es carbonkori sedimentjeihez hasonlítanak. 



Ezen helytől ÉK-re, a K.- és N.-Sinka andesitáttörése között 350 m 

 magasság körül is akadtam csillárapala- és agyagpaladarabokat tartalmazó 

 veres agyagra. 



A régi kőzetdarabokat tartalmazó vékony sedimentrétegre aztán kö- 

 ves, rendesen sok orthoklast és quarzot tartalmazó rhyolith-breccia követ- 

 kezik. Ez fedi be a K. -Vágás és Sárospatak közt lévő terület D-i, nagyobb 

 felében a laza, tufás sedimenteket, tehát hasonló geológiai helyzete van, mint 

 Mikóháza környékén az orthoklas-quarz-rhyolithnak, melyhez sok quarz és 

 üveges orthoklas tartalma által különben is jobban hasonht, mint a laza 

 orthüklus tartalmú tufához. 



Ezen kőzet a Hósszúpatak Ny-i oldalán csak a Királyhegy elöhegyein: 

 a Pettetetőn es mellette az Ivándombon fordul elő. Sokkal nagyobb mennyi- 

 ségben találjuk a Hosszúpatak K-i oldalán, a hol szintén azon a tájon kez- 

 dődik, mint a Ny-i oldalon, mert a Nyirjes és Aranyos teteje már ebből áll. 

 Ezen vonaltól D-re azután mindenütt ezen kőzet alkotja a hegyek tetejét, 

 nevezetesen ebből áll a Cseresnyés, a Csatlós, Hosszúhegy, Négyszappan, 

 Karajsó, Ugróbércz, Borzlyuk, Fárasztó legfelső része, a Csereptó alatt a 

 Nagyoldaltetö és Nyilazótetö. 



A terület D-i részén, Sárospatak felé, ezen kőzet alkotja a Hajagost, 



